Семинар_BG
type: channel
description: Семинар_BG е рецензирано онлайн списание със свободен достъп в сферата на културните изследвания. То се ситуира на границата между дисциплини като антропология, естетика, социология, медиен анализ. Задачата на екипа е да направим видимо невидимото, да изместим изследователския поглед от традиционните предмети и проблеми към новите процеси и групи в обществото, да разберем, преди да съдим.
publisher: Foundation Media Democracy
language: bg
publication name: Семинар_BG
issn: 1313-9932
items: Пътят от художника до теоретика и обратно
items: Обекти и дири – аспекти на реалността
items: Обективната утеха
items: „Да засадиш (в) града“
items: Уводни думи
items: Екопътеки в сянката на комбината
items: Дигитално номадство и връзка с природата
items: Градски екопарк „Баделема“ – бъдеще (не)възможно
items: Градските угари
items: Морската градина в Бургас между бранд на града и конструкт на локална идентичност
items: Червени песни, сини кръпки, ярко присъствие на сив фон
items: Връзката между музика и политика на македонската културна сцена през последното десетилетие
items: Изобретяване на развлечението
items: Хип-хоп кръстопътища на популярното, политическо и смешно в медийната музика от България
items: Отвъд популизма
items: Политики на концерта
items: Ако на революцията няма танци
items: Животът в музикален съпровод
items: На колело в града
items: Ромската гледна точка и ромският въпрос в медийното огледало
items: Интернет меметиката като код на комуникация
items: Виртуална (само)екзотизация на източноевропейската идентичност
items: Светлините на града и „коледният дух“
items: Дигитална инфраструктура на интимността
items: Новогодишните програми на националните телевизии в България в периода 2000-2024 г.
items: Старобългарското изкуство - що е то?
items: Очертанията на постпубличността
items: Облаци на хоризонта

Пътят от художника до теоретика и обратно
type: item
subject: Интервю
  topic: section
creator: Любен Малчев
rights: Авторски права (c) 2025 Семинар_BG
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 195
ending page: 204
doi: 10.60054/SBG.2025.30.195-204

Обекти и дири – аспекти на реалността
type: item
subject: Научни събития
  topic: section
creator: Милена Георгиева
rights: Авторски права (c) 2025 Семинар_BG
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 192
ending page: 194
doi: 10.60054/SBG.2025.30.192-194

Обективната утеха
type: item
subject: Научни събития
  topic: section
creator: Георги Лозанов
rights: Авторски права (c) 2025 Семинар_BG
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 186
ending page: 191
doi: 10.60054/SBG.2025.30.186-191

„Да засадиш (в) града“
type: item
description: Статията анализира градското градинарстване като практика на обитаване в българския постсоциалистически град. На основата на дългосрочно антропологично изследване в жилищен район „Тракия“ в Пловдив текстът проследява как междублоковите градинки и периферните „ранчо“-градини се поддържат, трансформират и наследяват в условията на променящи се режими на управление, собственост и регулация на градските пространства. Градинката е разгледана като хетеротопично и хетерохронно пространство, в което се наслагват различни практики на грижа, присвояване и гражданско участие. Анализът показва как чрез повтаряеми практики на засаждане, поддръжка и защита на малки парцели земя градските обитатели превръщат абстрактното публично пространство в обитавано място. В този смисъл градското градинарстване се интерпретира като устойчив механизъм за вкореняване в града и като аналитичен ключ към разбирането на постсоциалистическите форми на обитаване и договаряне на публичното пространство. Библиография Бунджулов, А. (2003). Какво възниква на мястото на? Изкуствени стави и мрежи при социализма. Социологически проблеми, 1–2, 87–105. Деянов, Д. (2003). Обществото на мрежите и социоанализа на дара (Пиер Бурдийо и Иво Можни). Социологически проблеми, 1–2, 72–86. Дичев, И. (2003). Усядането на номадския комунизъм. Социалистическата урбанизация и формите на гражданство. Социологически проблеми, 3–4, 33–63. Дичев, И. (2005). Пространства на желанието, желание за пространство. София: ЛИК. Златкова, М. (2012). Етносоциология на града. По примера на град Пловдив. Пловдив: Университетско издателство „Паисий Хилендарски“. Мос, М. (2001). Дарът. Форма и основание за обмена в архаичните общества. София: Критика и хуманизъм. Николова, Н., и Георгиева, М. (2003). Въплътената история на настоящето: трансформация на мрежовите капитали. Социологически проблеми, 1–2, 217–234. Петров, П., и Ганева-Райчева, В. (съст.). (2021). Растения и хора: Приближения към биокултурните връзки. София: Институт за етнология …
subject: Статии
  topic: section
subject: градско градинарстване
  topic: keywords
subject: обитаване
  topic: keywords
subject: публично пространство
  topic: keywords
subject: постсоциалистически град
  topic: keywords
subject: междублокови пространства
  topic: keywords
subject: хетеротопия
  topic: keywords
creator: Меглена Златкова
rights: Авторски права (c) 2025 Семинар_BG https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 105
ending page: 134
doi: 10.60054/SBG.2025.30.105-134

Уводни думи
type: item
description: Настоящият брой на Семинар_BG е посветен на градската природа. Това е подвеждащо понятие, което може да бъде разбрано като естеството на градското, натуралното състояние или присъщите характеристики на урбанизацията. Този брой се разграничава от подобни разбирания. Следвайки идеите на Дескола и тези на Инголд, темата на броя би трябвало да гласи градска околна среда, тъй като понятието природа може да бъде ползвано само от същество, което се поддава на илюзията, че не принадлежи към нея. Градовете са едни от тези пространства, в които онтологията на натурализма е най-видима и най-трудна за преодоляване. Откъде да започнем, за да видим сградите, пътищата, кварталите като околната среда на нашия и други видове? Пукнатината в тротоара, където е пуснало корени растение, старата лампа, в която си е направил гнездо синигер – това са пространствата и случките, в които друг живот активно дефинира и преформулира средата. Градската природа, която се търси в страниците на този брой, е екологичната динамика на града, изразяваща се не само в това, което е отвъд социалното, а като динамика между физическа и социална среда, човешки и не-човешки жители. В текстовете тази динамика се разглежда през конкретни случаи – градски лехи в междублокови пространства, създаване или загуба на зелени площи, отглеждане и разсаждане на ендемит. Библиография Георгиев, К. (2025). Екопътеки в сянката на комбината: траектории на природата в постиндустриален Източен Сибир. Семинар_BG, 30, 135-162. Димитрова, П. (2025). Дигитално номадство и връзка с природата: примери от град Банско. Семинар_BG, 30, 163-185. Дичев, И. (2005). Пространства на желанието, желания за пространство. София: Изток-Запад. Драганова, И. (2025). Морската градина в Бургас между бранд на града и конструкт на локална идентичност: градската природа като идеология, място, памет. Семинар_BG, 30, 30-61. Златкова, М. (2025). Да засадиш (в) града: градското градинарстване и модели на градско обитаване. Семинар_BG, 30, 105-134. Караджов, …
subject: От съставителите
  topic: section
creator: Радослава Кънева
rights: Авторски права (c) 2025 Семинар_BG https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 3
ending page: 12
doi: 10.60054/SBG.2025.30.3-12

Екопътеки в сянката на комбината
type: item
description: Настоящият текст разглежда трансформациите в границата между един източносибирски постиндустриален град и заобикалящата го природа през призмата на пенсионирани учени и тяхната работа в рамките на различни проекти, финансирани чрез грантове и целящи опазването на редки видове и развиването на инфраструктура за екотуризъм. Като проследявам начините, по които учените се ангажират с природата около своя град, показвам промяната в ценностните режими, отношението към околната среда и начините, по които информантите ми се опитват да си осигурят ниша в зеленото бъдеще на града, което местните и федералните власти са обещали и заложили в редица документи, а местните жители считат за неизбежно. Библиография Абалаков, А. Д., & Панкеева, Н. С. (2010). Особые экономические зоны туристко-рекреационного типа. Известия Иркутского государственного университета, 3(2), 3–18. Бокова, И. (2003). Човекът, природата, музеят. В М. Елчинова & О. Тодоров (съст.), Ловци на умове. Лекции по антропология, т. 2. (pp. 18-24). София: Нов български университет. Гарнизов, В. (2008). От екологичен детерминизъм към нови екологии. В В. Гарнизов, & Цв. Лазова (съст.), Ловци на умове. Лекции по антропология, т. 3, (pp. 11-45). София: Нов български университет. Генчева, Р. (2015). Направи си сам музей на социализма. Семинар_BG, 8. https://seminar-bg.eu/spisanie-seminar-bg/broy8/561-napravi-si-sam-muzei-na-sotzializma.html [30.08.2025] Зоммер, Е. & Зоммер, Э. (2016). Мальенкий оазис большой науки: история Института экологической токсикологии на Байкале. Иркутск: Реноме. Кожова, О. М. (1986). Наука – производству! Решать в комплексе. Байкальский целлюлозник, 17(467/30.04.1986), 3. Лапин, Б. Ф. (съст.). (1987). Слово в защиту Байкала. Материалы, дискусии. Иркутск: Восточно-Сибирское книжное издательство. Островитянов, К. В., Шепилов, Д. Т., Леонтьев, Л. А., Лаптев, И. Д., Кузьминов, И. И., & Гатовский, Л. М. (1954). Политическая экономия. Учебник. Москва: Государственное издательство политической литературы…
subject: Статии
  topic: section
subject: постиндустриализъм
  topic: keywords
subject: крайградска природа
  topic: keywords
subject: стойност
  topic: keywords
subject: ценност
  topic: keywords
subject: Сибир
  topic: keywords
creator: Константин Георгиев
rights: Авторски права (c) 2025 Семинар_BG https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 135
ending page: 162
doi: 10.60054/SBG.2025.30.135-162

Дигитално номадство и връзка с природата
type: item
description: Настоящата статия представя резултатите от поредица теренни проучвания на дигиталното номадство в Банско – през последното десетилетие курортът е утвърден сборен пункт за дигитални номади от цял свят. Тази форма на мобилен начин на живот се характеризира с честото и многократно преминаване на национални граници от мобилни субекти, които остават за различно време в различни страни и не се завръщат за постоянно в родината си. Според тях Банско е уникално с това, че тук са налице природни дадености, инфраструктура, позволяваща работа от разстояние и общност от съмишленици. Какво подтиква тези хора да се установят за дълго в малък град като Банско и защо за тях е ключово да бъдат близо до природата (за да творят и работят необезпокоявано, далеч от свръхстимулацията, характерна за големите градове; за да отглеждат децата си в спокойна среда и др.)? Какви са измеренията на природата в градската среда (игри в дворовете и планинските потоци, течащи край улиците; организиране на сплотяващи събития на открито; внасяне на естествени материали в интериора и екстериора на пространствата, обитавани от дигитални номади и др.)? Библиография ГРАО. (2023). Таблица на адресно регистрираните по постоянен и по настоящ адрес лица в област БЛАГОЕВГРАД община БАНСКО. https://www.grao.bg/tna/isnt41nm-15-09-2023-2.txt [15.12.2025]. Димитрова, П. (2025). Дигитално номадство: културни трансформации, социални динамики и предизвикателства в Банско. София: ИЕФЕМ - БАН [под печат]. Димитрова, П. (2025). Ню ейдж култура и лайфстайл миграция от град към село: примери от всекидневието на една общност. Българска етнология, 1, 86-102. Кастелс, М. (2006). Информационната епоха: икономика, общество и култура, т. II, Силата на идентичността. София: ЛИК. Кюркчиев, С. (2019). Психологически експертизи и грижата за себе си. София: Изток-Запад. Община Банско. (2023). Наредба за специфични изисквания към облика на градските пространства, сградите и архитектурните ансамбли на територията на град Банско. Радонов…
subject: Статии
  topic: section
subject: дигитално номадство
  topic: keywords
subject: природа
  topic: keywords
subject: Банско
  topic: keywords
subject: Обучение чрез пътуване по света
  topic: keywords
creator: Петя Димитрова
rights: Авторски права (c) 2025 Семинар_BG https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 163
ending page: 185
doi: 10.60054/SBG.2025.30.163-185

Градски екопарк „Баделема“ – бъдеще (не)възможно
type: item
description: Парк „Баделема“ в град Асеновград е поредният български казус, в който се сблъскват икономически, политически и обществени интереси в опитите за застрояване и опазване на зелени градски площи. Локалните екологични ресурси, практики по опазване и образователни инициативи на ниво градски парк, град и община, създавани и развивани в миналото, са в основата на съвременното биокултурно наследство на Асеновград. В настоящата ситуация конфликтът е създаден след решение на Общинския съвет за промяна на статута на територията и възможността за застрояване на част от парка, което предизвиква обществени реакции и поне временното спиране на тези планове. При липсата на политическа воля, бъдещето на Екопарк „Баделема“, за чието създаване има всички екологични предпоставки, зависи в голяма степен от това дали гражданското участие ще се окаже затихваща обществена защитна реакция, или ще се разшири подкрепата към експертните планове и действия. Освен запознаване с конкретния казус, този текст си поставя една по-важна цел, да повдигне по-широка обществена и политическа дискусия относно бъдещето на Екопарк „Баделема“, с привличането на експертен потенциал и информирано гражданско участие. Библиография Василева, А., & Кълева. Е. (2013). Българският постсоциалистически град: трансформация на публичното пространство, глобализация и идентичност. Критика и хуманизъм, 42(1-2), 95-109. Венков, Н. (2012). Гражданското общество и Женския пазар. София: Изследователски център за социални науки. Ганева-Райчева, В. (2021). Биокултурно наследство – да свържем биологичното и културното разнообразие (културни политики и практики). Бюлетин „Наследство БГ“ – Научни известия, 1, 57–63. Даскалов, Х. (1978). Моят живот такъв, какъвто го видях. Родопи, 6. Джамбов, А., Стоянова, В., & Димитрова, Д. (2017). Градско озеленяване и обществено здраве – съвременни научни постижения. Социална медицина, 1, 13–18. http://dx.doi.org/10.14748/sm.v0i1.4080 Игнатов, В. (2013). От Станимака до Щатите. Преживелици. Пловд…
subject: Статии
  topic: section
subject: градско биокултурно наследство
  topic: keywords
subject: градски екопарк
  topic: keywords
subject: Асеновград
  topic: keywords
subject: Баделема
  topic: keywords
creator: Васил Караджов
rights: Авторски права (c) 2025 Семинар_BG https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 62
ending page: 104
doi: 10.60054/SBG.2025.30.62-104

Градските угари
type: item
description: Статията въвежда дефиницията за градските угари като специфични междинни територии в съвременния град, които съчетават културна, социална и екологична плътност, въпреки привидната им изоставеност. Понятието угар се извежда като метафора, заимствана от земеделието, която придобива нов смисъл в урбанистичен контекст: временно отдръпване на капиталоцентричната продуктивност, което създава възможност за възникването на алтернативни социални и екологични процеси. Текстът анализира угарите като територии на въображението и забравата и разглежда как в тях се преплитат памет и потенциал, природа и култура, гражданско участие и институционално бездействие. Изследването съчетава теоретичен анализ на съвременни урбанистични, културологични и философски подходи с емпирични наблюдения и работа на терен. Като централен казус е разгледана зоната около Сточна гара в София, анализирана през призмата на изследователските и практическите дейности на мултидисциплинарния колектив ГРАДОСКОП, в който авторът участва. Казусът е ситуиран в по-широк контекст на европейски практики за временно ползване и културна ре-активация на изоставени територии и служи като основа за критично обсъждане на възможностите за устойчиво мислене и дългосрочно интегриране на градските угари в градската тъкан. Библиография Amin, A. & Thrift, N. J. (2002). Cities: Reimagining the Urban. Cambridge: Polity. ‌Bhabha, H. K. (1994). The Location of Culture. London: Routledge. Clément, G. (2010). Manifest der dritten Landschaft. Berlin: Merve Verlag. Corboz, A. (1983). The Land as Palimpsest. Diogenes, 31(121), 12–34. Dolezal, S. (2015). Recycling Space. Reframing Urban Derelict Sites and Properties. Exploring Space Theories from Henri Lefebvre to Urban Catalyst [Master’s thesis]. https://www.academia.edu/16561066/Recycling_Space_Reframing_Urban_Derelict_Sites_and_Properties_Exploring_Space_Theories_from_Henri_Lefebvre_to_Urban_Catalyst [15.12.2025] Foucault, J. M. (1986). Of Other Spaces (Miskowiec, J. Trans.). Diacri…
subject: Статии
  topic: section
subject: угар
  topic: keywords
subject: въображение
  topic: keywords
subject: забрава
  topic: keywords
subject: Сточна гара
  topic: keywords
subject: трансдисциплинарност
  topic: keywords
subject: урбанизъм
  topic: keywords
subject: ГРАДОСКОП
  topic: keywords
creator: Венцислав Кърцелин
rights: Авторски права (c) 2025 Семинар_BG https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 13
ending page: 29
doi: 10.60054/SBG.2025.30.13-29

Морската градина в Бургас между бранд на града и конструкт на локална идентичност
type: item
description: Образът на централния градски парк се свързва с положителни конотации – „среща“ на природа и култура в града, символ на модерност, просперитет на дадено общество. Наличието му и грижата за неговото поддържане се считат за признак на висока култура, но вглеждайки се под тази повърхност, откриваме една подчертано двойствена, противоречива същност: в пространствен план паркът се явява елемент от цялото на града, съставна част на градската среда, която, конструирана изкуствено по предварително планирани граници, бива „предоставена“ на местните жители в смисъла на физическо пространство, „естествено“ място за свободно практикуване на разнообразни дейности. В социално-културния му аспект, паркът се разкрива като място, въплъщаващо конкретна идеология; самостоятелен топографски център, натоварен с многопластови символни послания и налагащ свои правила и употреби. Стъпвайки върху теорията на Льофевр за социалното конструиране на пространства, статията анализира Морската градина в град Бургас в следните три контекста: като физическо (материално), въобразимо (ментално) и социално (преживяно) пространство, както и начина, по който те си взаимодействат през отношенията местна власт – граждани. Разисква се как и дали градската управа успява да балансира между търсения й образ на градски бранд и личните разбирания и културни смисли, влагани от бургазлии в градината като конструкт на локална идентичност и колективна памет. Библиография Апостолов, Ап. (2008). Зелената система на Бургас. Бургас: Либра Скорп. Дичев, И. (2005). Пространства на желанието, желания за пространство. София: Изток-Запад. Николов, Ст. (2008). Отново моят малък свят – Бургас. Бургас: Божич. Раев, Г. (1991). „Булевардът“. Черноморски фар, 5 (88), 30.05.1991. Райчевски, Ст. (2011). Старият Бургас. София: Захарий Стоянов. Симеонов, Д. (2008). Бургас – поглед отвътре. Бургас: Знаци. Халбвакс, М. (1996). Колективната памет. София: Критика и хуманизъм. Azuma, A. M., Gotlieb, R. B., Vallianatos, M., Gudmundson, J. K…
subject: Статии
  topic: section
subject: природа
  topic: keywords
subject: култура
  topic: keywords
subject: градски парк
  topic: keywords
subject: морска градина
  topic: keywords
subject: Бургас
  topic: keywords
subject: памет
  topic: keywords
subject: място
  topic: keywords
subject: бранд
  topic: keywords
subject: местна идентичност
  topic: keywords
creator: Илияна Драганова
rights: Авторски права (c) 2025 Семинар_BG https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 30
ending page: 61
doi: 10.60054/SBG.2025.30.30-61

Червени песни, сини кръпки, ярко присъствие на сив фон
type: item
subject: Интервю
  topic: section
creator: Венцислав Димов
rights: Авторски права (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2023-04-06
publication date: 2023-04-06
starting page: 135
ending page: 157
doi: 10.60054/SBG.2023.26.135-157

Връзката между музика и политика на македонската културна сцена през последното десетилетие
type: item
description: Текстът представя интердисциплинарен анализ на местната македонската музикална сцена през последното десетилетие чрез анализ на музикални проекти, вдъхновени от политическите действия на най-големите и управляващи партии ВМРО-ДПМНЕ и СДСМ. Изследването се основава на анализ на музикални албуми или песни от областта на съвременната и инди музика, реализирани през последните десет години и пряко вдъхновени от конкретни политически събития. Резултатите от изследването оформят няколко нива на действие за музикантите, за да изразят своето критично мнение за политическите събития чрез връзката на музиката с политика, памет, джендър и културата. Библиография Димков, Тони. 2016. „Бернајс пропаганда: Политика е за апсолутното мнозинство во оваа земја со груби плускавци и црно под ноктите“. МКД (посетено на 7.01.2023 г.). Димов, Венцислав. 2019. Музиката за народа на медийния фронт (Меката власт на народната и популярна музика в Социалистическа България). София: УИ „Св. Климент Охридски“. Димов, Венцислав. 2020. „Етнопоп музика и власт на Балкантите (как една хибридна музика става мека сила в културните войни: медийно-антропологически прочити)“. В: Пейчева, Лозанка (съст. и ред.) Меката власт на популярната музика в медиите (по примери от България и Балканите). София: УИ „Св. Климент Охридски“, 12–63. Григоров, Григор. 2017. „Градът като текст: семантика на символичните пространства, оформени чрез изградените по проект „Скопие 2014“ паметници“. В: Пейчева, Лозанка, Григор Григоров (съст.) Проекции на културните традиции: България-Македония. София: Издателство на БАН „Проф. Марин Дринов“, 27–74. Леви, Клер. 2012. Музикалната пародия в края на 20 и началото на 21 век. София: Институт за изследване на изкуствата–БАН. Папазова, Јулијана. 2016. „Меѓу музиката и меморијата: доживување на проектот „Скопје 2014“. В: Тодорчевска, Jелица и Опетческа-Татарчевска Ивона (уред.) Зборник на Струшка музичка есен – 40 години „Струшка музичка есен“, Меморија и перспективи. Скопје: СОКОМ, 155–1…
subject: Статии
  topic: section
subject: музика
  topic: keywords
subject: политика
  topic: keywords
subject: култура
  topic: keywords
subject: памет
  topic: keywords
subject: Скопие 2014
  topic: keywords
creator: Юлияна Папазова
rights: Авторски права (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2023-04-06
publication date: 2023-04-06
starting page: 119
ending page: 134
doi: 10.60054/SBG.2023.26.119-134

Изобретяване на развлечението
type: item
description: Промените в структурата на българското общество, резултат от индустриализацията и модернизацията, предизвикват появата на нови масови нагласи за консумация на материални и културни продукти през втората половина на 50-те години на ХХ век. В тази ситуация политическата власт изисква от лоялния културен елит да създаде и лансира съвременни популярни форми на национална културна продукция, която да разсее интереса на публиката към проникващите вече образци на западна популярна култура. В областта на музиката следва да се разработи достатъчно привлекателна за широката публика концепция на творчество и изпълнителско изкуство, съдържаща политически обосновани идейни и естетически специфики, както и осезаем национален профил и репрезентативност. Към края на 60-те години музикалната интелигенция в симбиоза с въвлечените административни структури вече са изградили цялостна относително смазана система за управление на всеки аспект от образование, творчество, изпълнение и разпространение на популярни форми на музика. В това ново статукво академичният музикален елит задава и контролира критериите в творчеството, но същевременно е зависим от възприемателните възможности и вкусовете на публиката. Библиография [Автор неизвестен]. 1959. СССР, Конкурс за най-добра масова и естрадна песен. Музика, №3, 59. [Без заглавие] 1966 Kаталог на грамофонните плочи, издадени от „Балкантон“ (1958–1966 г.). 1966. София: Балкантон. Брунбауер, Улф. 2011. Социалистическият начин на живот. Идеология, общество, семейство и политика в България (1944–1989). Русе: МД Елиас Канети. Вучков, Юлиян. 1963. „Психология на магнетофонната младеж“. Пламък, 1: 144–152. Грамши, Антонио. 1976. За културата, литературата и изкуството. София: Наука и изкуство. Грийнбърг, Клемент. 2003. „Авангард и кич“. Летература, 23: 70–79. Еленков, Иван. 2008. Културният фронт. Българската култура през епохата на комунизма – политическо управление, идеологически основания, институционални режими. София: ИИБМ, Сиела. Знеполски, Ивай…
subject: Статии
  topic: section
subject: популярна музика
  topic: keywords
subject: институции
  topic: keywords
subject: естетически контрол
  topic: keywords
subject: практика
  topic: keywords
creator: Антон Ангелов
rights: Авторски права (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2023-04-06
publication date: 2023-04-06
starting page: 97
ending page: 118
doi: 10.60054/SBG.2023.26.97-118

Хип-хоп кръстопътища на популярното, политическо и смешно в медийната музика от България
type: item
description: Студията предлага наблюдения върху някои траектории на смешното в българския хип-хоп, които са на пресечките на популярна култура и популярна политика. Анализирани са хип-хоп клипове на артисти („Ъпсурт“, Ицо Хазарта, Жлъч), които имат огромна популярност в мрежата, дължаща се до голяма степен на политическите послания. Чрез аналитични прочити на песенни текстове, функциониране, визуални разкази в клиповете и медийни разкази за артистите и парчетата се показва как в свободната интернет среда тези хип-хоп перформативни послания съществуват като избори на протестиращия човек, алтернативна журналистика, оръжия на комуникационния фронт за обругаване на противника, подривни ресурси през комичното и пародията. Библиография Аврамов, Асен. 2021. „Думи в действие (Опит за вграждане на българската рап музика в съвременната българска литература – текстове, артисти, послания)“. Литературата, Год. XV, 26. Литературната история днес. Част втора: 343–362. Бергсон, Анри. 1996. Смехът. Есе относно значението на комичното. София: Сонм. Вайсова, Леа. 2023. „Политики на концерта: или как политическа партия „Има такъв народ“ спечели сърцата на гласоподавателите?“. Семинар_BG, 26. Гройс, Борис. 2014. Коммунистический постскриптум. Москва: Ад Маргинем Пресс Димов, Венцислав. 2012. „„Power to the people” (към парадоксите на отношенията медийна музика – власт)“. В: Нейкова, Мария (съст., ред.). Медии, власт, пари – има ли място за качествена журналистика. Сборник „Журналисти по теория, журналисти на практика”, София: СУ „Св. Климент Охридски”, ФЖМК, 77–90. Димов, Венцислав. 2013. „Вагнер, Волен, Шишарката, Шамара и ... (Върху звуковите образи на протеста и техните медийни репрезентации)”. В: Ангелова, Вяра (съст.) Граждани и медии. Сборник с доклади от научната конференция „Граждани и медии”, 16–17 май 2013 г. София: УИ „Св. Климент Охридски”, 307–323. Димов, Венцислав. 2014. „Треска в делнична вечер (За медийната сила на песента в един не само акустичен свят)“. В: Ангелова, Вяра, Нейкова, …
subject: Статии
  topic: section
subject: хип-хоп култура
  topic: keywords
subject: алтернативни медии
  topic: keywords
subject: комично
  topic: keywords
subject: пародия
  topic: keywords
subject: Жлъч
  topic: keywords
subject: Ъпсурт
  topic: keywords
subject: Ицо Хазарта
  topic: keywords
creator: Венцислав Димов
rights: Авторски права (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2023-04-06
publication date: 2023-04-06
starting page: 75
ending page: 96
doi: 10.60054/SBG.2023.26.75-96

Отвъд популизма
type: item
description: Целта на настоящaта студия е да използва казуса с широко дискутираната „Песен за Лена“ за изследване и разбиране на сложните взаимоотношения между политиката и (поп-)културата. Доколкото тези взаимоотношения често раждат популистки дискурси, основната ни изследователска задача е да установим дали и как „Песен за Лена“ се вписва в популисткия дискурс на политическа партия „Има такъв народ“ и нейния лидер Слави Трифонов. За целта подхождаме мултидисциплинарно, като използваме методи и понятия от полето на културните изследвания и политическите науки, наред с изследвания в сферата на музиката, литературата и комуникациите. На базата на няколко нива на анализ стигаме до заключението, че „Песен за Лена“ носи много потенциал за конструиране на популистки дискурс, който обаче остава неизползван, защото се проваля да конструира „елит“ и „народ“ в антагонистични отношения. Библиография Димов, Венцислав. 2001. Етнопопбумът. София: Българско музикознание. Димов, Венцислав. 2020. „Етнопоп музика и власт на Балканите (как една хибридна музика става мека сила в културните войни: медийно-антропологически прочити)“ В: Пейчева, Лозанка (съст.) Меката власт на популярната музика в медиите (по примери от България и Балканите). София: Университетско издателство „Св. Климент Охридски“, 12–63. Дичев, Ивайло. 2019. Културни сцени на политическото. София: Просвета. Петков, Владислав. 2017. „БеГевизия: избори и референдум като музикална класация“. Семинар_BG, 14. Петков, Владислав. 2022. “Джипка ТВ: културни измерения на живите включвания на Бойко Борисов във Фейсбук”. Семинар_BG, 21. Стателова, Розмари. 2003. Седемте гряха на чалгата. Към антропология на етнопоп музиката. София: Просвета. Becker, Amy. 2020. “Applying Mass Communication Frameworks to Study Humor’s Impact: Advancing the Study of Political Satire”. Annals of the International Communication Association, 44 (3): 273–288. de la Torre, Carlos (ed.). 2019. Routledge Handbook of Global Populism. New York: Routledge. Caiani, Manuela…
subject: Статии
  topic: section
subject: политика
  topic: keywords
subject: популярна музика
  topic: keywords
subject: етнопоп
  topic: keywords
subject: популизъм
  topic: keywords
subject: Слави Трифонов
  topic: keywords
creator: Владислав Петков
rights: Авторски права (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2023-04-06
publication date: 2023-04-06
starting page: 51
ending page: 74
doi: 10.60054/SBG.2023.26.51-74

Политики на концерта
type: item
description: Настоящата статия си поставя за цел да обясни възникналата масова подкрепа по време на изборите през 2021 г. за политическа партия „Има такъв народ“, чиито председател е известният за българската публичност певец, телевизионен водещ, шоумен и продуцент Слави Трифонов. „Има такъв народ“ успя да спечели парламентарните избори през 2021 г., измествайки дългогодишно управлявалата ГЕРБ. Анализът се фокусира върху дискурсите, структуриращи драматургията на концертите на групата на Слави Трифонов – „Ку-Ку бенд“, използвани в предизборната му кампания и изнасяни извън България пред емигриралите българи, чиито вот беше решаващ за победата му на парламентарните избори. Дискурси, които съдържат политически послания, оформени като културен музикален продукт и респективно отнесени към определен начин на осмисляне на публиката, която се превръща в гласоподавател. Те задават също така структурата на автобиографичните книги на Слави Трифонов, чийто анализ допълва в текста интерпретацията на концертите на „Ку-Ку бенд“. Основната теза е, че не можем да разберем явлението Слави Трифонов и „Ку-Ку бенд“, ако не ги положим в постсоциалистически контекст, където все още социалистическите културни политики отекват, но и където пазарът на културата и границата между висока и популярна култура тепърва се появяват. Библиография Димов, Венцислав. 2001. Етнопопбумът. София: Българско музикознание. Димов, Венцислав. 2019. Музиката за народа на медийния фронт (Меката власт на народната и популярната музика в социалистическа България). София: Университетско издателство „Св. Климент Охридски“. Дичев, Ивайло. 2016. Културата като дистанция. Единадесет есета по културна антропология. София: Университетско издателство „Св. Климент Охридски“. Добрев, Петър. 2015. „Чалгата е педерастки момент в живота на селяндура“. В: Генова, Неда, Динев, Ивайло, Добрев, Петър, Додов, Станислав, Самоковска, Ирина, Цветков, Чавдар (съст.) Диверсия: В опит за по-добър провал. София: Ропринт. Еленков, Иван. 2008. Културни…
subject: Статии
  topic: section
subject: концерт
  topic: keywords
subject: музика
  topic: keywords
subject: популярна култура
  topic: keywords
subject: чалга
  topic: keywords
subject: социализъм
  topic: keywords
subject: постсоциализъм
  topic: keywords
creator: Леа Вайсова
rights: Авторски права (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2023-04-06
publication date: 2023-04-06
starting page: 36
ending page: 50
doi: 10.60054/SBG.2023.26.36-50

Ако на революцията няма танци
type: item
description: Студията поставя по-общия въпрос за включването на културни продукти в социалните движения, като се фокусира върху различните музикални форми, подпомагащи протестни мобилизации. Съчетавайки т.нар. „рамкираща перспектива“ в изследванията на социалните движения с разглеждането на „музиката като функция“, включена в културната верига (а не „музиката като текст“), в статията се открояват три варианта: „музика на гнева“, „музика за електората“ и „музиката, която ни движи“. Предложената класификация се базира на примери от последните двадесет години в България и не претендира за изчерпателност. Библиография Георгиева, Валентина. 2017. Множества на несъгласните. Антропология на протестните движения в България (2009–2013). София: УИ „Св. Кл. Охридски“. Димов, Венцислав. 2022. „‘Война и мир‘ 2.0: Отвъд шума на песенните фронтове“. В: Ковачева, Ралица, Попова, Жана, Ангелова, Вяра, Попова, Снежана. Журналистика, ценности, свят. Юбилеен сборник в чест на проф. д-р Мария Нейкова. София, УИ „Св. Климент Охридски“, 197–213. Коларова, Румяна. 2021. „Феноменът парламентарни избори 2021 г.“. Политически изследвания, 1–2: 28–57. Петков, Владислав. 2017. „БеГеВизия: Избори и референдум като музикална класация“. Семинар_BG, 14 (посетено на 10.02.2023 г.) Рагару, Надеж. 2010. „Събитието ‚1989‘ през призмата на протестите от 1997: дългото сбогуване с комунизма“. В: Преплетените времена на настоящето: България 20 години след 89-та. София: Критика и хуманизъм, 37– 84. Спасов, Орлин. 2019. „Възбудени читатели: поезията като средство за коментар в онлайн форумите“. Медиалог, 6: 8–29 (посетено на 30.01.2023 г.). Христов, Тодор. 2007. Легитимирането на държавната власт и селските бунтове от 1900 г. (без сведения за място на издаване): Фондация „Извор“. Benford, Robert & Snow, David. 2000. “Framing Processes and Social Movements: An Overview and Assessment.” Annual Review of Sociology, 26: 611–639. Corte, Ugo and Edwards, Bob. 2008. “White Power Music and the Mobilization of Racist Social Movem…
subject: Статии
  topic: section
subject: протести
  topic: keywords
subject: скандиране
  topic: keywords
subject: политическа музика
  topic: keywords
subject: музика за движението
  topic: keywords
creator: Валентина Георгиева
rights: Авторски права (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2023-04-06
publication date: 2023-04-06
starting page: 11
ending page: 35
doi: 10.60054/SBG.2023.26.11-35

Животът в музикален съпровод
type: item
description: Човешките групи се моделират по-дълбоко отвъд рационалното, чрез емоциите. Философстването около ролята на музиката и нейната отговорност върви именно в такава посока. Но ако в миналото слушането на музика е ограничено до празника или ритуала, днес под музикален съпровод протича все по-голяма част от живота ни. Политическите битки са едновременно и битки на музикални стилове и емоции (дадени са български примери). Но гражданинът не е пасивен в този процес, както си е мислел Платон: той непрекъснато избира себе си и политическите си позиции през музикалната емоция. Библиография Платон. 1981. „Образованието на стражите“. В: Държавата. София: Наука и изкуство. Добрев, Петър. 2016. „Чалгата е педерастки момент в живота на селяндура“. dВерсия, https://dversia.net/726/chalgata-e-pederastki-moment/ (посетено на 1.04.2023 г.) Gerth, H. H. and Mills, C. Wrigth (eds.). 1946. From Max Weber: Essays in Sociology. London: Kegan Paul, Trench, Trubner & Co. Hellier-Tinoco, Ruth. 2015. “Power Needs Names: Hegemony, Folklorization, and the Viejitos Dance of Michoacán, Mexico”. In: Randall, Annie Janeiro (ed.) Music, Power, and Politics. London: Routledge. Hochschild, Arlie Russell. 2012. The Managed Heart: Commercialization of Human Feeling. Berkeley: University of California Press. Jaggar, Alison M. 1989. “Love And Knowledge: Emotion In Feminist Epistemology”. Inquiry, 32: 2, 151–176. Juslin, Patrik N. 2019. Musical Emotions Explained: Unlocking the Secrets of Musical Affect. Oxford: Oxford University Press. Kirshenblatt-Gimblett, Barbara and Bruner, Edward M. 1992. “Tourism”. In: Bauman, Richard (ed.) Folklore, Cultural Performances, and Popular Entertainments. A Communications-Centered Handbook. New York and Oxford: Oxford University Press. Schopenhauer, Arthur. 1969. The World as Will and Representation, Vol. 1, New York: Dover publications. van Goethem, Annelies and Sloboda, John. 2011. “The Function of Music for Affect Regulation”. Musicae Scientiae, 15(2): 208–228. Williams, …
subject: Статии
  topic: section
subject: Музика
  topic: keywords
subject: емоции
  topic: keywords
subject: политическа пропаганда
  topic: keywords
subject: общности
  topic: keywords
creator: Ивайло Дичев
rights: Авторски права (c) 2025 Семинар_BG
date: 2023-04-06
publication date: 2023-04-06
starting page: 3
ending page: 10
doi: 10.60054/SBG.2023.26.3-10

На колело в града
type: item
description: Статията разглежда градското колоездене не само като средство за придвижване, но и като въплътено преживяване, което се разгръща в комуникацията между велосипедиста като тяло, велосипеда като устройство и градската инфраструктура като място и пейзаж. Чрез автоетнографски подход статията анализира три групови велосипедни събития в София, Каляри и Виена, за да разкрие разнообразните социални, културни и естетически измерения на велокарането. Изследването започва с преглед на академичната литература за колоезденето и неговото значение в контекста на устойчивото градско развитие. След това се представя методологията и обхватът на теренното проучване. Основният анализ включва три случая: „Sofia green tour“, туристическа велообиколка в София, разгледана от перспективата на екскурзовода; протестно шествие „Критична маса“ в Каляри като форма на граждански активизъм; и велоконцерт „Spiral bike“ с електронна музика във Виена като пример за творческо използване на градското пространство. В заключение статията синтезира основните изводи и предлага насоки за подобряване на градската велосипедна инфраструктура, като се обръща както към местните власти, така и към активните велосипедисти. Библиография Дичев, Ивайло. 2019. Културни сцени на политическото. София: „Просвета-София“ АД. Дичев, Ивайло. 2017. „Защо в София не е хубаво“, DW Общество, 11.10.2017, достъпна на: https://www.dw.com/bg/%D0%B7%D0%B0%D1%89%D0%BE-%D0%B2-%D1%81%D0%BE%D1%84%D0%B8%D1%8F-%D0%BD%D0%B5-%D0%B5-%D1%85%D1%83%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%BE/a-40902347 [последно посетен на 20.01.2025] Хаджимайкъл, Майк. 2016. "Полицейската акция срещу „Окупирай“ в Кипър: автоетнография върху „За 1 грам“". Българска етнология, 1: 71-83. Chang, Heewon. 2008. “Chapter 3: Autoethography”. in: Autoethography as method. Walnut Creek: CA: Left coast press, 43-57. De Certeau, Michel. 1984. The practice of everyday life. London: University of California press. Dunlap, Rudy, Rose, Jeff, Standridge, Sarah H., Pruitt, Courney L. 2020. “Experien…
subject: Статии
  topic: section
subject: градско колоездене
  topic: keywords
subject: автоетнография
  topic: keywords
subject: преживяване на града
  topic: keywords
creator: Радослава Кънева
rights: Авторски права (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 297
ending page: 315
doi: 10.60054/SBG.2025.29.297-315

Ромската гледна точка и ромският въпрос в медийното огледало
type: item
description: Представеността на ромската гледна точка и ромския въпрос в българското дигитално, медийно, публично, културно и политическо пространство е тема, която остава в сянка дори в най-новата история на България. Настоящата студия ще разгледа как ромската гледна точка по ромския въпрос попада в съответните информационни пространства и дали ромската гледна точка се взима предвид при други обществено значими теми, които директно и индиректно засягат ромите като граждани на страната. Ще направя опит и да дефинирам термините „ромска гледна точка“ и „ромски въпрос“. Успоредно с това, ще се опитам да разгледам доколко съответните „ромски гледни точки“ по „ромски“ и „неромски“ теми влияят на оформянето на наратива за „ромския въпрос“ и „ромската гледна точка“. Публикацията ще се опита да разгледа как се изграждат положителни или негативни стереотипи и очаквания за тези явления – както сред широката общественост, така и сред самата ромска общност като интернализирани норми и практики. Текстът поставя специфичен фокус и върху това как се оформят и припознават ромските лидери на мнение и авторитети по ромски и неромски въпроси. Дали популярността в конкретни дигитални измерения или познанията и опитът по конкретна тема надделяват, дали близостта до общността или отдалечеността от нея имат роля. Ще се направи и паралел как методи за представеността на ромската гледна точка и ромския въпрос се мултиплицират по популистки начин по други теми и се прилагат върху цялото общество за оформяне на нагласи за действие или бездействие. Библиография Ангелова, Р., Димитрова, М., Йорданова, Г., Пампоров, А., и др. 2020. Образователни постижения на ромските общности в България. Тръст за социална алтернатива и Global Metrics. Ltd. https://socialachievement.org/web/files/richeditor/dokumenti/Education%20and%20Employment%20survey%20report%202020.pdf.‌ Асоциация Интегро. 2010. Млади роми направиха преглед на ромите в българския печат. https://integrobg.org/campain/?p=281. Буде, Й. 2021. Години наред л…
subject: Статии
  topic: section
subject: роми
  topic: keywords
subject: наративи
  topic: keywords
subject: представеност
  topic: keywords
subject: стереотипи
  topic: keywords
subject: нагласи
  topic: keywords
subject: перспективи
  topic: keywords
creator: Огнян Исаев
rights: Авторски права (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 245
ending page: 296
doi: 10.60054/SBG.2025.29.245-296

Интернет меметиката като код на комуникация
type: item
description: Контекстът, в който интернет меметата се развиват, развитието на web 2.0 и амбициите за web 3.0 са неразривно свързани с активно участие и интерективност. Всеки с достъп до компютър и интернет може да се докосне до безплатни научни статии, изображения, музика, видеоклипове и др. и да създава сам (аудио)визуални творения. Текстът разглежда влиянието на интернет меметата върху комуникацията и езика. Изследователските въпроси са по какъв начин комуникацията (on – в дигиталното пространство и off-line-на живо) и езиковостта се е променила, вследствие на влиянието на интернет меметата? Можем ли да говорим за (интернет) меметичен език и какви са разликите между меметичните езикови и традиционните езикови правила? По какъв начин могат да се преведат меметичните езикови системи чрез понятия от лингвистиката? Какви са резултатите от влиянието на интернет меметата върху общуването и езика? Ще бъде направен опит да се отговори на тези въпроси, като ще се разгледат примери за влияние на интернет меметата върху различни сфери: 1. Писменост в дигиталната комуникация. 2. Визуални изображения в сферите на изкуството, графичния и уеб дизайн и аудио-визуални произведения. 3. Човешкото поведение. Библиография Генова, Д. 2020. "Интернет мемета и комуникация онлайн". Български фолклор, 3/2020. Дечева, Т. 2025. "Глич-арт и фотографският образ. Деформации и счупване на цифровите образи". Списание Кино. <a href="https://spisaniekino.com/%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D1%87-%D0%B0%D1%80%D1%82-%D0%B8-%D1%84%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%8F%D1%82-%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%B7-%D0%B4%D0%B5%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%86%D0%B8%D0%B8-%D0%B8-%D1%81%D1%87%D1%83%D0%BF%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B5-%D0%BD%D0%B0-%D1%86%D0%B8%D1%84%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B5-%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%B8.html">https://spisaniekino.com/%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D1%87-%D0%B0%D1%80%D1%82-%D0%B8-%D1%84%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%8F%D1%82-%D0%BE%D0%B1%D1%80%…
subject: Статии
  topic: section
subject: дигитална меметика
  topic: keywords
subject: интернет меме
  topic: keywords
subject: онлайн комуникация
  topic: keywords
subject: меметичен език
  topic: keywords
subject: vaporwave
  topic: keywords
creator: Мария Иванова
rights: Авторски права (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 214
ending page: 244
doi: 10.60054/SBG.2025.29.214-244

Виртуална (само)екзотизация на източноевропейската идентичност
type: item
description: Настоящата студия се позиционира в полето на изследванията на мем културата, като предлага критически прочит на славянските репрезентации в социалните мрежи на дигиталния бранд Squatting Slavs in Tracksuits. Анализът се фокусира върху няколко взаимосвързани аспекта: процесите на метафоризиране и екзотизиране на славянската идентичност, нейното обвързване с (пост)социалистическото източноевропейско пространство и имплицитната ѝ регионална периферализация. Изследването е разгърнато на три нива: проследяват се културно-историческите предпоставки, формирали представите за славянския свят, реконструира се съвременният му облик въз основа на мобилизираните в мемовете сюжети и визуални елементи и се прави опит за контекстуализиране на установените тенденции в по-широките рамки на социалната и политическата критика. Библиография Алексиева, Анна. 2013. „Дисциплината „славистика“ – утопии и маргинализации“. In: Gazetić, Edisa and Kos, Dženan (eds.) Zbornik radova. Prva međunarodna znanstvena konferencija u oblasti kniževnosti i jezika. Travnik: Univerzitet Edukaciјski fakultet, 295-318. Бергсон, Анри. 1996. Смехът (Есе относно значението на комичното), прев. Т. Минева. София: Издателство „Сонм“. Дичев, Ивайло. 2002. От принадлежност към идентичност. Политики на образа. София: Лик. Кьосев, Александър. 2008. „Микрометодология: отношението „център-периферия“ като методологически проблем на славистичната компаративистика“. В: Индигото на Гьоте. София: Фигура, 244-260. Улф, Лари. 2004. Изобретяването на Източна Европа. Картата на цивилизацията в съзнанието на Просвещението, прев. Р. Панайотова. София: Издателство „Кралица Маб“. Хегел, Георг В. Х. 1995. Философия на историята. Том II: Духът на Европа. София: Евразия. Bourdieu, Pierre. 1998. La domination masculine. Paris: Seuil. Buchowski, Michal. 2006. “The Specter of Orientalism in Europe: From Exotic Other to Stigmatized Brother”. Anthropological Quarterly, 79 (3), 463-482. Daniel, Ondřej. 2019. “Hardbass: Intersectionality, Mus…
subject: Статии
  topic: section
subject: мемове
  topic: keywords
subject: славяни
  topic: keywords
subject: екзотизация
  topic: keywords
subject: периферализация
  topic: keywords
subject: Източна Европа
  topic: keywords
creator: Зорница Петрова
rights: Авторски права (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 193
ending page: 213
doi: 10.60054/SBG.2025.29.193-213

Светлините на града и „коледният дух“
type: item
description: Полемиките, разпалили се около коледната украса на София в края на 2023 г., поставиха във фокуса на публичното внимание ролята на градския дизайн, и на градската украса в частност, не само за формирането на градската визуална среда, но и за създаването на празнично пространство в града. Импулсирано от разсъжденията на Ивайло Дичев за града като сцена и за празника като медия, изследването се вглежда в напреженията и конфликтите, които възникват в процеса на социално производство на празнично пространство, породени от разнообразни фактори и съображения – естетически, политически, финансови, екологични, комерсиални и др., и търси проекциите на тези конфликти във виртуалното пространство на социалните мрежи, доколкото именно там те получиха най-голяма публичност. Анализът поставя под въпрос изходната изследователска хипотеза, че коледната градска украса е впримчена в политическите битки за градското пространство като публично пространство, с други думи – за „правото на град“. Библиография Дичев, Ивайло. 2005. Пространства на желанието, желания за пространство. Етюди по градска антропология. София: „Изток – Запад“. Дичев, Ивайло. 2014. „Градът като протестна медия“. Семинар_BG, 10Б (https://www.seminar-bg.eu/spisanie-seminar-bg/broy10b/601-gradat-kato-protestna-media.html, последно посетен на 12.12.2024 г.). Дичев, Ивайло. 2018. „Празникът като медия“. Българска етнология, 2, 167–177. Янчев, Павел. 2014. „Епизоди на урбанистичен активизъм в София – градските публични пространства между институции и граждани“. Семинар_BG, 10Б (https://www.seminar-bg.eu/spisanie-seminar-bg/broy10b/607-epizodi-na-urbanistichenaktivizam-v-sofia.html, последно посетен на 12.12.2024 г.). Dehaene, Michiel and Lieven De Cauter. 2008. “Heterotopia in a postcivil society”. In: Dehaene, Michiel and Lieven De Cauter (eds.). Heterotopia and the City. Public Space in a Postcivil Society. London and New York: Routledge, 3–9. Harvey, David. 2008. “The right to the city”. New Left Review, 53, 23–40. Har…
subject: Статии
  topic: section
subject: коледна украса
  topic: keywords
subject: градски дизайн
  topic: keywords
subject: празнично пространство
  topic: keywords
subject: публично пространство
  topic: keywords
subject: право на град
  topic: keywords
creator: Светла Казаларска
rights: Авторски права (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 173
ending page: 192
doi: 10.60054/SBG.2025.29.173-192

Дигитална инфраструктура на интимността
type: item
description: Студията представя резултати от емпирично изследване на начините, по които младежите присвояват дигиталното пространство за целите на интимните си преживявания. Темата за интимните отношения е проследена в две перспективи: през местата, в които се случват (направена е своеобразна топография на дигиталното пространство за всекидневна употреба, а различните територии понятийно са определени като арени на интимност) и през конкретните ритуали за интимност, които респондентите осмислят посредством символни форми на признание (например публично дигитално оповестяване на факта на обвързване) или символни форми на насилие (например дигитални унижения в резултат на ревност или прекратяване на връзката). Определям дигиталните арени и интимността на сцена като специфичен за дигиталното пространство вид публична интимност, при която частното е публично достъпно за конкретни аудитории с цел по-добро разбиране и оценостяване на себе си и на себе си във връзка, което включва реакциите (въобразени или реални) на другите, за да се постигне по-богато и наситено усещане за интимност. Библиография Георгиев, Е., Кънчев, П., Хайдиняк, М., Апостолов, Г. 2016. Родителска подкрепа за развитие на дигиталните умения на децата. Национално представително изследване „Децата на България онлайн“. https://www.safenet.bg/wp-content/uploads/2015/05/parental-support-bg4.pdf. ( последно посетен на 27.06.2025г.) Гофман, Ъ. 2000 [1956]. Представянето на Аз-а във всекидневието. София: Издателска къща „Петър Берон“. Нейкова, Н. 2015. Мобилни фантасмагории. Телефонно въображаемо и младежки телекултури. София: Фондация Медийна демокрация. Петрова, С. 2018. "Стратегии за справяне с „излишните” образи: Snapchat". Пирон, 15. Alberoni, F. 1981. Le choc amoureux. Paris: Ramsay. Bevan, J. L. 2013. The Communication of Jealousy. New York: Peter Lang. Boyd, D. 2014. It’s Complicated. New Haven and London : Yale Yniversity Press. Brody, N., LeFebvre, L. E, Blackburn, K. G. 2017. "Post-Dissolution. Surveillance on So…
subject: Статии
  topic: section
subject: дигитална любов и интимност
  topic: keywords
subject: социални мрежи
  topic: keywords
subject: интимност на сцена
  topic: keywords
subject: арени на интимност
  topic: keywords
subject: дигитална ритуализация на интимната връзка
  topic: keywords
creator: Ния Нейкова
rights: Авторски права (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 147
ending page: 172
doi: 10.60054/SBG.2025.29.147-172

Новогодишните програми на националните телевизии в България в периода 2000-2024 г.
type: item
description: Студията дава възможност да се отговори на въпроса какво се променя в начините на празнуване, показвани по телевизията в новогодишната програма след 2000 г. до 2024 г., когато режисьори, продуценти, сценаристи, актьори и собственици на телевизии нямат наложени предписания какви идеологически задачи да изпълняват и имат свободата да творят как да се празнува Нова година в празничната програма. Текстът представя резултатите от изследването на избора на създателите на новогодишната празнична програма в телевизионния „канон“ на Българската национална телевизия и двете частни национални телевизии Би Ти Ви и „Нова тв“ в периода 2000-2024 г. Показан е механизмът как от площада в телевизията се утвърждават четири основни елемента на новогодишното посрещане: словото на президента на Република България, химна, „Дунавското хоро“ и „Многая лета“. Изследването показва, че с елементите на старата идеологическа система преди 1990 г. телевизиите изграждат нов комерсиален продукт като новогодишната тв програма, а от тв скечовете с политическа сатира след 2000 г. се раждат някои бъдещи политици. Библиография Вачков, Лъчезар. 2022. "Математика на носталгията". В: Сб. Журналистика, ценности, свят. София: УИ „Св. Кл. Охридски“, 217-227. Георгиева, Валентина. 2017. "Болница за любов", Семинар_BG, 17. https://seminar-bg.eu/spisanie-seminar-bg/broy17/745-bolnitsa-za-lyubov.html Димов, Венцислав. 2019a. Музиката за народа на медийния фронт (Меката власт на народната и популярна музика в Социалистическа България). София: УИ „Св. Кл. Охридски“. Димов, Венцислав. 2019b. "За някои медийни метаморфози (как „чалгари“ стават „лидери на граждански каузи“)". Медиалог, 5/2019, 8-31. Дичев, Ивайло. 2019. Културни сцени на политическото. София: Просвета. Дончева, Кристина. 2018. "Коледа и Нова година между частното и публичното". Българска етнология, 3, 309-325. Колева, Даниела. 2021. "Празниците при социализма и техните употреби". Семинар_BG, 20. https://seminar-bg.eu/spisanie-seminar-bg/broy20/789-pr…
subject: Статии
  topic: section
subject: политическа сатира
  topic: keywords
subject: забавни програми
  topic: keywords
subject: демокрация
  topic: keywords
subject: медии
  topic: keywords
creator: Жана Попова
rights: Авторски права (c) 2025
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 117
ending page: 146
doi: 10.60054/SBG.2025.29.117-146

Старобългарското изкуство - що е то?
type: item
description: Студията е посветена на националистически спорове в полето на изкуствознанието. Тя проследява историческото формиране на понятието за „старобългарско изкуство“ на фона на балканските полемики относно средновековното културно наследство на географската област Македония. Предмет на критичен анализ са начините, по които политически каузи са формирали основни тези и аргументи в българската и, в по-общ план, в балканската история на изкуството. Студията разкрива и прякото участие на български и балкански изкуствоведи и археолози в държавните политики, особено през военновременни периоди, когато научната експертиза бива мобилизирана за оправдаване на военни окупации и за обосноваване на териториални претенции. Библиография Архивни материали: НА-БАН (Научен архив на Българската академия на науките), ф. 1к, оп. 2, а.е. 358; ф. 1к, оп. 2, а.е. 371; ф. 1к, оп. 2, а.е. 377. ЦДА (Централен държавен архив), ф. 176к, оп. 3, а.е. 646; ф. 177к, оп. 1, а.е. 475. Цитирана литература: Азманов, Димитър. 1995. Моята епоха 1878–1919. София: Св. Георги Победоносец. Александров, Любомир. 1948. „Причини за упадъка на гр. Мелник“. Географски преглед, 4–5: 43–46. Ангелов, Светозар. 2018. „Проф. Иван Дуйчев и мисията му в Костур през 1941 г.“. В: Университетски четения по архивистика, VI. София: Давид, 109–126. Антонова, Клемена. 2012. „Стенописите от Боянската църква в българската научна литература (Още един поглед върху проблема за Ренесанса)“. Християнство и култура, 8 (75): 43–58. Базайтова, Ралица. б.д. „Охрид и неговите храмове“. Православие, https://www.pravoslavieto.com/poklonnichestvo/starite_bg_stolici/Ohrid/hramove.htm (последно посетен на 11.10.2024 г.) Бакалова, Елка. 2007. „Сръбските учени за монументалната църковна живопис от XV век в България“. Зборник радова Византолошког института, XLIV: 493–518. Божков, Атанас. 1984. Българската икона. София: Български художник. Божков, Атанас. 1985. Търновска средновековна художествена школа. София: Наука и изкуство. Божков, Атанас. 1989. И…
subject: Статии
  topic: section
subject: история на изкуството
  topic: keywords
subject: старобългарско изкуство
  topic: keywords
subject: средновековно наследство
  topic: keywords
subject: войни
  topic: keywords
subject: Македония
  topic: keywords
creator: Чавдар Маринов
rights: Авторски права (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 3
ending page: 86
doi: 10.60054/SBG.2025.29.3-86

Очертанията на постпубличността
type: item
description: Текстът се фокусира върху дискусиите за кризата на публичната сфера в контекста на прехода от традиционни към нови медии. Проследяват се някои ключови тези, свързани деформациите на публичността и новите механизми при формиране на публиките и общественото мнение. Разглежда се възможността за концептуализиране на нова, постпублична сфера, която е отрицание на идеята на Хабермас за публичност, но същевременно функционира като инструмент за разбиране и анализиране на комуникативната ситуация в ерата на постистината. Библиография Хабермас, Юрген. 1995. Структурни изменения на публичността. София: УИ „Св. Кл. Охридски. Хабермас, Юрген, 2023. Едно ново структурно изменение на публичността и делиберативната политка. София: Критика и хуманизъм. Beckman, Frida. 2022. The Paranoid Chronotope: Power, Truth, Identity. Stanford, California: Stanford University Press. Benhabib, Seyla. 1997. “The Embattled Public Sphere: Hannah Arendt, Juergen Habermas and beyond”. Theoria, 44: 1–24. doi: 10.3167/th.1997.449002 Bennett, Lance and Pfetsch, Barbara. 2018. Rethinking Political Communication in a Time of Disrupted Public Spheres. Journal of Communication, 68 (2): 243–253. Blumler, Jay. 2018. “The Crisis of Public Communication 1995-2017”. Javnost – The Public, 25(1–2): 83–92. Castells, Manuel. 2009. Communication Power. Oxford: Oxford University Press. Cohen, Julie. 2019. Between Truth and Power: The Legal Constructions of Informational Capitalism. New York, NY: Oxford University Press. Cosentino, Gabriele. 2020. Social Media and the Post-truth World Order: The Global Dynamics of Disinformation. Cham, Switzerland: Palgrave MacMillan. Crouch, Colin. 2004. Post-Democracy. Cambridge: Polity Press. Crouch, Colin. 2019. “Post-Democracy and Populism”. The Political Quarterly. 90(1): 124–137. Davies, William. 2021. “Anti-Equivalence: Pragmatics of Post-Liberal Dispute”. European Journal of Social Theory, 24 (1): 44–64. doi: 10.1177/1368431020945841 Dean, Jodi. 2003. “Why the Net is Not a Pub…
subject: Статии
  topic: section
subject: публичност
  topic: keywords
subject: публична сфера
  topic: keywords
subject: нови медии
  topic: keywords
subject: социални мрежи
  topic: keywords
subject: постистина
  topic: keywords
subject: комуникация
  topic: keywords
creator: Силвия Петрова
rights: Авторски права (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 104
ending page: 116
doi: 10.60054/SBG.2025.29.104-116

Облаци на хоризонта
type: item
description: В последните години все повече автори анализират ролята на дигиталните медии в политиката, като прибягват до сравнения с феодализма. При това става дума за автори от различни национални контексти и от различни дисциплини като антропология, икономика, политология и пр. Настоящата статия прави опит за първоначална систематизация на тези сравнения с феодалната епоха, като очертава два основни подхода. Първият подход въвежда понятието „платформен феодализъм“, за да опише властовите отношения между дигитални платформи (за комуникация или търговия) и техните потребители. Вторият подход говори за „технофеодализъм“, за да опише властовите отношения между корпорации, техните потребители и държавната власт. Първият подход изследва в дълбочина историческия възход на новите дигитални платформи, както и практиките на техните потребители и последствията от тях за публичната сфера. Вторият подход изследва прехода от платформена власт към инфраструктурна доминация на някои платформи (AWS, Google и Microsoft) и следва първия хронологично, защото анализира именно по-скорошния фокус на тези компании върху облака като услуга и като ключова предпоставка за тренирането на изкуствен интелект. След като очертава тези две полета на анализ, статията коментира как държавите отговарят на властовите претенции на техноплатформите в опит да защитят (с по-малък или по-голям успех) дигиталния си суверенитет. Опитите за търсене на алтернативни решения от страна на държавите обаче също не са безпроблемни, защото ролята на демократичното участие в тях засега е минимална. Така дигиталните трансформации на нашето време и новата надпревара за изграждане на дигитална инфраструктура в глобален план надвисват като облак над демокрацията. Библиография Дичев, И. 2022. "Платформен Феодализъм". Семинар_BG, 22. https://www.seminar-bg.eu/spisanie-seminar-bg/broy22/804-platformen-feodalizam.html. (последно посетен на 9.07.2025 г.) Дичев, И. 2010. "Национализмът като субкултура". Семинар_BG, 4. https://www.seminar-…
subject: Статии
  topic: section
subject: платформен феодализъм
  topic: keywords
subject: технофеодализъм
  topic: keywords
subject: облак
  topic: keywords
subject: дигитален суверенитет
  topic: keywords
creator: Юлия Роне
rights: Авторски права (c) 2025 Семинар_BG https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/deed.bg
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 87
ending page: 103
doi: 10.60054/SBG.2025.29.87-103