„Филология“ е научно списание с Отворен Достъп до съдържание, в което се публикуват материали в областта на всички филологически дисциплини – езикознание, литературознание, превод, културологични аспекти на филологическите изследвания, чуждоезиково обучение. Основано е през 1977 г. от Факултета по класически и нови филологии на Софийския университет „Св. Климент Охридски“.
Университетско издателство "Св. Климент Охридски"
Българистиката по света, филологията у дома – проблеми и перспективи
На 26 и 27 октомври 2018 г. Филологическият факултет на Югозападния университет „Неофит Рилски“ беше домакин на международната научна конференция „Българистиката по света, филологията у дома“. Съорганизатори на събитието бяха Югозападният университет и Националното издателство за образование и наука „Аз Буки“ към МОН. В мащабния научен форум взеха участие над 90 учени – представители на 24 университета от десет страни, както и на три института към БАН.
Глобализацията на английския език и нуждата от нови подходи в неговото преподаване
Развитието на английския език като международен променя ситуациите на неговата употреба в голяма степен. В днешно време езикът все по-често се използва като лингва франка, т.е. средство за общуване между хора с различен езиков и културен произход. Все по-чести стават и комуникативните ситуации, в които неродните носители на английския представляват мнозинство. Тези нови реалности водят със себе си нуждата от нови подходи в преподаването на езика. Настоящата статия поставя тази нужда в центъра на изследователския фокус и очертава евентуални пътища, по които обучението по английски език може да поеме в контекста на глобализацията.
Жана Кръстева. Устойчиви сравнения в българския и френския език. Университетско издателство „Св. Климент Охридски“, 2018, 292 с. ISBN 978-954-07-4368-4
Гръцкият език и неговият статут в българската образователна система през епохата на Възраждането
Настоящата студия прави опит, от една страна, да класифицира езиците според тяхната обществена роля и значение през епохата на Възраждането, а от друга – да ги типологизира според начина, по който са застъпени в образователната система през разглеждания период, като в центъра на вниманието е поставен гръцкият език. Изхождайки от съвременните тълкувания на понятията „роден“, „втори“ и „чужд“ език, студията се спира върху разпространението и използването на гръцкия език по българските земи и достига до извода, че българската образователна система е в ролята на авангард по отношение на обучението по новогръцки език. Десетилетия преди да започне преподаването му на територията на Гърция, в българските училища той вече се изучава като втори език и се издават първите учебни пособия. Владеенето на гръцки език през епохата на Възраждането се разглежда като необходима предпоставка за успех в деловите отношения, търговията и предприемачеството, образованието, науката и културния обмен.
Статията обръща внимание на спорния въпрос относно използването на литературни текстове в чуждоезиковото обучение. В началото са представени гледните точки, които разглеждат предимствата и недостатъците на включването на литературни текстове в програмата по чуждоезиково обучение. От една страна, някои изследователи спорят, че няма полза от изучаването на езика чрез литература, тъй като тя не предлага нищо стойностно към основните цели на чуждоезиковото обучение. От друга, педагозите отделят на литературата важно значение във всеки един начин на изучаване на чужд език. Те твърдят, че литературният текст е автентична реплика на езика. Статията предлага и кратко резюме на основните подходи, които се използват в контекста на чуждоезиковото обучение. В края се дава пример как литературният текст може да бъде използван, за да мотивира изучаващите чужд език.
преподавателски методи в чуждоезиковото обучение
Глаголите когнати с различаващо се спрежение в скандинавските езици от синхронна и диахронна гледна точка
Статията представя анализ на набор от глаголи когнати с корен, завършващ на съгласна, отнасящи се към различни спрежения в датския език, шведския език и норвежката писмена норма букмол. Проучва се влиянието на фонологичните характеристики на глаголните основи върху типовете съотношения между спреженията в трите езика. В диахронен план посредством сравнение със спрежението на разглежданите глаголи в староскандинавския език се определят същността и обхватът на промените, настъпили в разпределението на глаголите между спреженията в трите езика.
Конференция в чест на 80-годишнината на проф. Борис Парашкевов
На 15 април 2018 г. 80 години навърши проф. д-р Борис Парашкевов – изтъкнат германист и уважаван преподавател на поколения филолози, лингвист с международна известност, отличен с Хумболтова награда за популяризиране на германистиката в Югоизточна Европа.
Немското влияние върху скандинавските езици през Средновековието
Статията разглежда влиянието на западногерманските езици, говорени най-общо на територията на днешна Германия и Нидерландия, върху континенталните скандинавски езици като датски, норвежки и шведски през Средновековието, с акцент върху обхватното влияние на среднодолнонемските диалекти по времето на Ханзата (XIV–XV в.). Представени са различните схващания за естеството на езиковия контакт, както и подбрани примери, илюстриращи немското влияние върху скандинавските езици в областта на лексиката.
На 28 октомври 2018 г. ни напусна проф. дфн Александър Федотов – изключителен учен, ерудит, интелектуалец, искрен и незаменим приятел. Той беше истински просветител, съзидател на прекрасни творчески общности, личност, която остави ярка следа в българската наука и култура.
Първа творческа биография на Иван Грозев – една от българските кандидатури за Нобелова награда за литература
Азманова-Рударска, Ел. Иван Грозев в българската литература. Социологически, политически, исторически и религиозно-мистични контексти, полемики и диалози. София: РИВА, 2018
От „мисля“ и „съм“ до типологията на предикацията
Георгиева, Мариана. Парадигма на предикацията в българския синтаксис. София: Университетско издателство „Св. Климент Охридски“, 2017. ISBN 978-954-07-3173-5
Статията е посветена на въпроса за статута на езика на средновековните литературни паметници, създадени в книжовните школи на Първото българско царство – Плиска-Преслав и Охрид – като старобългарски или старославянски. Направеният преглед на основни изследвания върху развоя на българския език ясно показва, че първите проявления на онези структурни особености, които днес отличават българския от всички останали членове на славянското семейство и които могат да се наблюдават на всички структурни нива на езика, са били изразени още в писмените паметници от Х в. Независимо от това дали става въпрос за влияние на тракийския субстрат или на адстрата на древнобългарски (т.е. на езика на създателите на българската държава), това обстоятелство определя дефинирането на първия етап от развитието на българския език като общ „старославянски“ етап от развитието на езиците от славянското семейство като неточно и подвеждащо.
структурни особености на българския език
Качествено оценяване на професионалната подготовка на учители
Настоящото изследване е фокусирано върху компетентностите, които педагогическите специалисти трябва да притежават като комплекс от знания, умения и нагласи, така както са дефинирани в Наредба № 12 на Министерството на образованието и науката. Те са класифицирани в четири основни категории (академична, педагогическа, комуникативна и административна) и всяка от тях включва редица компоненти и описанията им. Наредбата съдържа и скала за определяне на достигната степен на изпълнение на критериите по областите на професионална компетентност. Целта на изследването е въз основа на опита и мнението на 251 образователни лидери (директори, ментори, старши учители) от 136 образователни институции от цялата страна да предложи инструмент за оценка на педагогическите специалисти, който да е продукт от съвместната им работа и да представя качествено описание на различните нива на така дефинираните компетентности. Приложимостта на инструмента би могла да бъде както в посока диагностициране на състоянието на професионалната подготовка на специалистите със силните и слабите им страни, така и по посока на бъдещото им професионално развитие. Инструментът цели и уеднаквяване на съдържанието на професионалния език, който педагогическите специалисти използват при интерпретирането на дефинираните компетентности.
Статията представя явлението „исторически авангард“ в неговите европейски форми и български проявления, неговите идейни и естетически особености, а също и научния и философски фундамент, залегнал в основата му. Тя проследява връзката между основните научни и философски идеи на времето и значението им за формиране на кардиналните идейни възгледи и естетически разбирания на авангарда, както и влиянието им върху изграждането на изобразителната система на същинското авангардно изкуство в периода между двете световни войни.
В творчеството си Филип Рот развива тезата, че Азът може да притежава субективност само чрез взаимодействие с други личности. Всеки път, когато неговите персонажи възприемат позата на радикална и програмна индивидуалност, която неизменно изисква изолация на Аза, Рот подлага съответните персонажи на безмилостна критика. Азът инстинктивно възприема отбранителна стратегия, за да се предпази от многобройните заплахи, които биха могли да нарушат и застрашат неговия интегритет. Това е естествен инстинкт за самосъхранение. Според Рот, когато този инстинкт за самосъхранение се превърне във водещ лайтмотив в социалното общуване, Азът абдикира от своята индивидуалност и статут на субект и личност и се превръща в обект, предмет на, в повечето случаи илюзорни заплахи. Освен това този самовъзприемащ се като обект Аз неотменно възприема и останалите индивиди като обекти или предмети, които той манипулира и използва, за да постигне проекта от радикална индивидуалност, гарантиращ запазване цялостността на Аза. В крайна сметка усилията за самоизолация се провалят, а стремежът към контрол е изобличен като суета на суетите в един свят, в който нищо не е под контрола на индивида. В такава онтологична реалност единствената жизнеутвърждаваща житейска стратегия е Азът да свали защитите и да се потопи безусловно в рисковете на социума. Според Рот това е единственият начин Азът да постигне пълноценна субективност.
Метафоричната концептуализация на фразеологични единици с вода
Целта на настоящата статия е да се направи анализ на фразеологичните единици (ФЕ) с вода в английски и български език. Търсят се разликите и приликите в метафоричната концептуализация на фразеологизмите. Анализираният набор от ФЕ е разделен на три групи: 1. Такива, които и в двата езика съдържат лексикалната единица вода и при които се наблюдават както съвпадения, така и разлики в концептуализацията; 2. Английски фразеологизми, които съдържат компонента water, но българските му еквиваленти са базирани на други сфери-източници (СИ) и съответно концептуализацията е различна; и 3. Български ФЕ, които съдържат компонента вода, а английските им еквиваленти не го съдържат и при които очаквано се наблюдава различна концептуализация. Анализът би помогнал в превода от единия език на другия, тъй като фразеологизмите са традиционно едни от най-трудно преводимите изрази.
Статията е посветена на лингвистичната етноимагология, пречупена през призмата на отразяването на китайската цивилизация в българския език. Целта на изследването е да се проследят начините за формиране на актуални лингвоепистемни проекции, свързани с китайската култура. То може да послужи за разкриване на динамиката в създаването на стереотипи и представи за далечни народи и култури и да бъде основа за проследяване на водещите тенденции в изграждането на българската представа за една велика страна.
Приносът на Нова Скотия в развитието на канадския литературен канон
Настоящата статия се занимава с развитието на канадската литература от гледната точка на Нова Скотия, втората най-малка по територия провинция в Канада, и нейното активно участие във формирането на литературния канон – една цел, която стои пред Канада от много години. Специално внимание се обръща на ролята на Нова Скотия като една от първите провинции, дали началото на конфедерацията, както и на важността ѝ за първоначалното развитие и разпространение на литературата в страната. Нещо повече, в статията се разглежда и може би най-важният и значим проблем, който заема особено място в развитието на Нова Скотия и Канада като цяло – идентичността, която на свой ред ще бъде разгледана в неразривна връзка с икономическото, географското, демографското и литературното състояние на провинцията и страната.
Кухнята като еманация на националната култура
Културната лексика е най-подвижната част от словесното богатство на езика. По тази причина кулинарните термини почти никога не попадат в списъка на Суодеш, който съдържа най-стабилния речников пласт. Думите, свързани с храната, отразяват поминъка, етническите взаимодействия, вярванията и културния кръг на народите. Езиковият анализ сочи, че за страните от персийския културен кръг любимата храна се определя като „готвено“, докато за французи и англичани това е месото. Православните догми предопределят семантичното развитие на думата „облажавам се“ от „изпитвам удоволствие“ до „омърсявам се“.
Две големи български културни фигури проявяват специален интерес към съдбата и творчеството на Бетовен. Така наречения диалог можем да опишем най-общо по следния начин: Боян Пенев се идентифицира с Бетовен, но много често през идентификацията с П. П. Славейков, който на свой ред също скрито се идентифицира с композитора. В статията първо се разглежда въпросът за творческото припознаване на П. П. Славейков в музиката и съдбата на Бетовен; после фокусът се измества към един твърде интересен подход на Боян Пенев в статията и в книгата му за Бетовен, при който „четенето“ на творбите на композитора на места се припокрива с „четенето“ на неговия кумир Славейков.
Скалдовите поеми като кодирани послания през времето
Скалдовата поезия е един от основните жанрове в староскандинавската литература и е продукт на прастара устна традиция в региона на Скандинавския север. Тя е уникална по отношение на формата, структурата и темите и няма аналог в европейската литература през периода между ІХ и ХІ в. Настоящата публикация разглежда употребата на специфични изразни средства и метрическата система на скалдовата поезия. Темите на скалдовите поеми произхождат от реалността и действителни исторически събития. Те са разнообразни, като например героични дела и цената, която главните герои трябва да платят за тях, стойността на честта и славата. Като цяло са отражение на мирогледа и начина на живот на хората от Скандинавския север. В този смисъл скалдовите поеми се оказват живата памет за отдавна отминали времена, предадени като кодирани послания през времето.
В Литохоро (Гърция) се проведе научен форум за преводачи и литературоведи от различни страни по инициатива на Высшая школа перевода към Московския държавен университет „М. В. Ломоносов“.
Съвместен междууниверситетски докторантски семинар
На 27 юни 2018 г. в Нов български университет се състоя Съвместен докторантски семинар – кръгла маса на тема „Актуални проблеми и съвременни тенденции в развитието на езиковедските и дидактическите изследвания“. Това е второто по рода си научно събитие, организирано от департамент „Чужди езици и култури“ на Нов български университет и катедра „Методика на чуждоезиковото обучение“ на Софийския университет „Св. Климент Охридски“.
По-лесно за читателя е да повярва, че книгата на Мони Алмалех „Цветът в Петокнижието“ (2006) започва с думите „Библейска херменевтика“, отколкото с „маслен пастел и суха игла“.
Класически и нови идеи в съвременната филология
Филологията – класическа и нова. Юбилейна научна конференция на Факултета по класически и нови филологии, 3 април 2015 г. (Съставител: Димитър Веселинов) София: Университетско издателство „Св. Климент Охридски“. 2016, 768 с., ISBN 978- 954-07-4082-9.
Актуални тенденции в португалската лексикология
Jabłonka, Ed. Introdução das Unidades Lexicais Estrangeiras no Português Atual. Lublin: Wydawnictwo Uniwersytetu Marii Curie-Skłodowskiej. 2016, 450 p.
Linguistic papers in honour of Oľga Orgoňová and Juraj Dolník
Bohunická, Alena. Jazykoveda v pohybe. Autorky a autori venujú k životnému jubileu Prof. PhDr. Oľge Orgoňovej, CSc. a Prof. PhDr. Jurajovi Dolníkovi, DrSc. Bratislava. STUDIA ACADEMICA SLOVACA. 2012, 335 Seiten. ISBN 978-80-223-3276-7.
Бирова, И. Игра в обучении русскому языку как иностранному (исследование игры как образовательного феномена). Москва, Еврошкола. 2017, 267 с., ISBN 978-5-93285-124-1.
Чуждоезиковото обучение в мултикултурната образователна ситуация в Ливан
В статията е направено изследване на актуалната лингводидактическа проблематика, касаеща чуждоезиковото обучение в Република Ливан. Направена е кратка ретроспекция на езиковото обучение в страната през вековете. Основният акцент е поставен върху изготвянето на систематизиран анализ на чуждоезиковото обучение през последните петдесет години, което за Ливан се характеризира със своята билингвалност, която постепенно преминава в трилингвално обучение. В контекста на изследването е разгледано постепенното излизане на преден план на английския език като основен избор на първи чужд език на ниво средно училище и университет.
Возможности совершенствования риторической культуры преподавателя вуза в условиях повышения квалификации
Съвременният етап в развитието на образованието поставя високи изисквания към реториката на университетския преподавател. Говорът на преподавателя трябва да бъде модел за грамотност и образец за висока речева култура. Подобряването на квалификацията на всеки преподавател е възможно в рамките на специализирани курсове.