Списанието е издание на ФНОИ към Софийски Университет с основна насоченост в областта на музиката и останалите изкуства, както и в сферата на общокултурния дискурс и мултимедийните разработки и изследвания. Стремим се да дадем трибуна както на млади учени и докторанти от висшите учебни заведения и научните институти, така и да насърчим дсикусиите и изследванията в тези области на науката.
Sofia: "St . Kliment Ohridski" University Publishing House, 2024-
B.M. МУЗИКАТА НА ВСЕЛЕНАТА В ЖИВОТА И ПОЕЗИЯТА НА ТЕОДОР ТРАЯНОВ
Спомените на съвременници и литературните изследвания отбелязват житейската и творческата обвързаност на Теодор Траянов с музиката. Публикацията сумира съществуващата биографична информация, цитираните откровения на поета и частичните интердисциплинарни констатации по темата. На тяхна основа търси иманентните внушения и символиката на музикалната образност в поетичния свят на българския модернист. Авторката издирва и коментира песенните композиции, създадени върху стихотворения на Траянов. Като отчита утвърдените литературни тези и противоречията в тях, настоящото наблюдение запазва своята музикологична автономност и методологията, присъща на музикознанието.
Авторски права (c) 2026 Доц. д-р Боряна Мангова https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Настоящата статия е разказ на студент, който се сблъсква с реалността в училищното образование и трудностите, които изпитва по време на първите си седмици като преподавател. В нея ще прочетете за авторското преживяване при заемането на длъжността „учител“, сблъсъка със съвременната образователна среда и участниците в обучението по музика.
Авторски права (c) 2026 Тихомир Бориславов Цветанов https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
СЛЕД ОРТЕГА: ОТ ДЕХУМАНИЗАЦИЯ В ИЗКУСТВОТО КЪМ РЕХУМАНИЗАЦИЯ В БИТА
Какво е времето, в което се появява „Дехуманизацията в изкуство то“ на Хосе Ортега-И-Гасет? Кой е той? Какво е времето в което е живял? Какво е дехуманизация, от къде тръгва и до къде стига? Как изкуството отразява времето и мисленето на човечеството? Творящите хора ли са първите, които улавят промените на времето и играят ролята на „се измографи“ на обществото, улавяйки и най-слабите трептения на пред стоящи промени преди те да станат очевидни за всички? Каква е ролята на изкуството- просто украса или жизненоважен механизъм за социална рефлексия и адаптация? С това есе ще се опитам да проследя еволюцията на идеята за деху манизация, красноречиво представена в есето на Ортега. Ще опитам да проследя феномена от художествения авангард до дигиталния ни живот днес и ще потърся алтернатива за хуманното, морално и чисто човешко оцеляване, ако все още е възможно.
Авторски права (c) 2026 Маргарита Маркова https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ya. B. ВЕНЕЦУЕЛСКАТА „ЕЛ СИСТЕМА“ И ПРИЛОЖЕНИЕ НА ПРИНЦИПИТЕ И ВЪВ БЪЛГАРИЯ
Настоящата статия изследва „Националната система от младежки и детски оркестри и хорове на Венецуела“ - световно известна музикална практика позната още като „Ел система“. Изследвани са процесите произтичащи от прилагането на програмата и общест веният и принос, като културен и социален катализатор за обществото на Венецуела, както и отражението и в световен мащаб. Авторът представя също анализ на подобни практики у нас и възможностите за прилагането им в България. Използвани са емпирични подходи: провеждане на интервю, изследване на интернет източници и анкета.
Авторски права (c) 2026 Яна Ибришимова- докторант https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
„РОЛИТЕ“ НА МУЗИКАТА В ЧУЖДОЕЗИКОВОТО ОБУЧЕНИЕ
Целта на настоящия доклад е да очертае „глобалната“ роля, която музиката играе в обучението по чужд език на деца и възрастни, като представи обобщено и илюстрира с примери отделните, по-конкретни, „роли“ или функции, които музиката може да заема в часа по чужд език. Описанията и категоризацията, които ще представя, както и примерите, които ще приведа, са базирани на теоретичните ми познания и практическия ми опит на първо място като преподавател по чужд език и обучител на учители и методист; на второ място, като реципиент – обучаем по чужд език; на трето – като студент по музикална педагогика и бъдещ преподавател по музика и на четвърто – като човек, който се занимава професионално с музика. Предложената категоризация и описания не претендират за оригиналност и не целят да направят и популяризират откритие, което е било непознато за или неизследвано от научната (музикална и лингвистична педагогическа) общност, а по-скоро си поставя за цел да обрисува и представи феномен, наблюдаван и описан през погледа на действащ практик. Разбира се, изводите, които ще направя и твърденията, които ще приведа, почиват на определени източници или са подкрепени от авторитети, които ще цитирам.
преподаване на гръцки като чужд, учене чрез музика и песни
Авторски права (c) 2026 Божидар Златков https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
S. K. ТЕХНОЛОГИЧНОТО КЛЕЙМО ВЪРХУ ПОПУЛЯРНАТА И ЕЛИТАРНАТА МУЗИКА И ЛИТЕРАТУРА
В настоящия доклад е разгледана темата „Технологичното клеймо върху популярната и елитарната музика и литература“. Засегнати са следните аспекти: как влияе „технологичното клеймо“ на съвременния свят, как развитието на технологиите води до поколенческата промяна на „екран номер едно“ от телевизионния до този на мобилния телефон. Подробно са разгледани промените в медийната среда и как слушането и гледането на подкасти измества традиционни медии като радио и телевизия. Особен акцент в статията се поставя върху аудиокнигите като модерна културна еволюция, която допълва и обогатява класическите литературни произведения с тембър и емоция. Разгледани са и безжичните слушалки като модерен технологичен феномен, оставил своя отпечатък върху възприемателските ни способности. Анализът се съсредоточава върху това как дигитализацията на музиката и литературата променя усещането за качество на звука и модерното възприятие на класическите музикални и литературни произведения. Обърнато е внимание и на създаването на нови музикални стилове, в контекста на новите технологични и социални очаквания. Сериозен акцент са стрийминг платформите и тяхното огромно влияние върху начина, по който търсим, слушаме и получаваме информация.
Авторски права (c) 2026 Светлин Давидов Костадинов, докторант https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
N. P. ОТ РИТЪМ КЪМ ОРНАМЕНТ - РИТМИЧНА СТРУКТУРА В ДЕКОРАТИВНО-ПРИЛОЖНОТО ИЗКУСТВО ЗА ДЕЦА ОТ ПРЕДУЧИЛИЩНА ВЪЗРАСТ
Публикацията изследва как децата в предучилищна възраст възприемат, създават и интерпретират ритъма като основополагащ елемент в декоративното изкуство чрез интерактивно преживяване на музикален ритъм, реализиран под формата на музикал на игра. Фокусът на изследването е върху ритмичната структура като пресъздаването на орнаменти – повтарящи се елементи, които носят естетическа стойност и разви ват визуалната, музикалната култура и творческото мислене на децата. В изследва нето участват деца от третата възрастова група в детската градина. Наблюдени ята показват, че децата интуитивно разпознават и създават ритмични структури, особено когато им се предоставят визуални примери и материали с разнообразие от форми (кръгчета, листа, триъгълници и др.) под въздействието на музикалния ритъм. В заключение, реализираният модел демонстрира, че свързването на ритъм в музиката с ритъм в изкуството създава богата основа за цялостно развитие на децата – позна вателно, емоционално и естетическо. Така декоративно-приложното изкуство се пре връща в средство за изразяване и интерпретиране на вътрешни усещания чрез външни визуални форми, подготвяйки децата за по-задълбочено възприемане на изкуството и културата в по-късен етап.
Авторски права (c) 2026 ас. Незабравка Иванова Петкова https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
M. R. ГРЕШКАТА - ЕФЕКТИВЕН ИНСТРУМЕНТ В ОБУЧЕНИЕТО ПО АУДИО ПОСТПРОДУКЦИЯ
Студията акцентира върху ролята на грешката като средство за обучение в контекста на преподаването по дисциплините, обхващащи аудио постпродукцията, най-напред разглеждайки я от психологическа, педагогическа и общо приложна перспектива, като след това се фокусира върху конкретната насоченост. Въз основа на теоретични модели на метакогниция (познание за познанието и мислене за самото мислене), учене чрез управление на процесите, свързани с когнитивното натоварване и емоционалното саморегулиране, се предлага концептуална рамка, в която грешката не се възприема като неуспех, а като възможност за развитие. Представени са конкретни примери от обучителната практика, в които грешката се използва като стимул за критическо мислене, слухова прецизност и творческа рефлексия. В сферата на звуковите изкуства и технологии, грешките могат да изиграят ключова роля в изграждането на професионална компетентност.
Авторски права (c) 2026 Гл. ас. д-р Мария Радилова Радева https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
S. K. ЕДНА ЦЪРКОВНА ПЕСЕН ОТ ДВЕТЕ СТРАНИ НА ДУНАВА
Банатските българи са самобитна общност, появила се при преселението на българи католици след потушаването на Чипровското въстание през 1688 г. Откъсната от процесите в българските земи, тя тръгва по свой път на развитие, предопределен от историческите обстоятелства на формирането ѝ и от влиянията на околните народи и култури. Културата на общността се отличава със засилен стремеж към съхраняване на разказа за преселението, на езика и традициите. В процеса на домостроителството фолклорното съзнание създава текстове, за да изпълнят конкретна цел. Те мигрират от едно място на друго, трансформират се според нуждите и се превръщат в нишките, които държат връзката между разроилите се селища.
Авторски права (c) 2026 Д-р Светлана Иванова Караджова https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
R. T. МУЗИКА И СЛОВО В КЛАВИРНОТО ИЗКУСТВО
Темата разглежда проекции на словото върху спецификата на клавирното изкуство като композиторско творчество, клавирна педагогика и интерпретация между. Представя взаимодействието музика – слово като: музикална риторика, музикална реч, отражение на поезията в клавирни произведения, пиеси за пиано „Песни без думи“, музикалнотематично вграждане на човешки и географски имена върху буквените и слоговите наименования на тоновете. Изтъква значението на връзката музика – реч в клавирната педагогика.
Авторски права (c) 2026 доцент Доц. д-р Росица Тодорова https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
N. Dnv. Oперни заглавия по класически литературни произведения
Операта сред музикално-сценичните жанрове, е като колекцията от класически романи в мащаба на световната литература: това е онази част от изкуството, която остава и ще остане още векове жива. Тя носи историите на миналото, но е актуална и днес.Тя е учител за малки и големи. Да отидеш в оперния театър е доста по „напудрената“ версия, на това да седнеш с книга и кафе до камината или до прозореца, в дъждовен ден. Сядаш в салона, за да се насладиш на една история; да усетиш любовта, страданията и терзанията на героите; да се замислиш над живота си; да научиш нещо нова и най-вече да получиш удоволствие от музиката, артистите и всички, създаващи магията на театъра. Операта е съвкупност от всички изкуства и това я прави толкова велика. Понякога е трудно да бъде разбрана, но с времето и правилния подбор на композитори и произведения спрямо интересите на зрителя- неминуемо се влюбваш. Тук са и картините и скулптурите в декор, реквизит и костюми; танца и художествената гимнастика при балета; музиката в партитурата под палката на композитора, в оркестъра, солистите и хора на сцената; актьорската игра; и разбира се либретото-поетичния текст, който ще бъде разказан. Нещо повече: често либретото в операта е базирана върху класически романи. Това са „Кармен“, „Травиата“, „Лукреция Борджия“, „Отело“, „Борис Годунов“ и много други. За това в операта се ражда една от най-силните връзки между литература и музика. Какви промени търпи драматургичния текст за да се превърне в оперно либрето, защо и как се оформя той, ще проследим тук.
Авторски права (c) 2025 Нелли Динева- Докторант, Доц. д-р Христо Карагьозов https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
M. Ndk. ОТ ЛИТЕРАТУРНИЯ ТЕКСТ КЪМ МУЗИКАЛНАТА ИМПРОВИЗАЦИЯ
Възприемането на поезията и музикалното изкуство е едно от най-сложните и абстрактни когнитивни преживявания в човешкото съзнание. Комбинацията между словесен текст и звук създава ново, многопластово преживяване – независимо дали чрез песенна форма, импровизация, или подобни творчески изразни средства. В ранна детска възраст развиването на такава култура допринася за формирането на въображение, усет и творчески подход. Чрез създаване на инструментални или вокални интерпретации по литературни съчинения децата формират основите на тоновото мислене. Те възприемат този процес не като „композиране“ в традиционния смисъл на думата, а като естествена форма на изразяване чрез игра. Една от задачите на педагога е да насочва, развива и направлява тази перцепция, превръщайки я в основа за изграждане на сонорни идеи, интуиция и слух. Музикалната импровизация е ключов компонент в съвременното музикално обучение. Тя стимулира самостоятелното разсъждение, съобразителност и спонтанното изразяване, развива умението на учениците да създават и адаптират комплексни музикални образи в реално време, изгражда увереност и усещане за свобода в музицирането. Включването на поетично съдържание като отправна точка обогатява този процес, предлагайки допълнителни елементи за интерпретация и изразност. Така текстовете не само вдъхновяват музикалните инспирации, но също така засилват емоционалната ангажираност и интелектуалната задълбоченост, насърчавайки по-смислена връзка с музиката.
Авторски права (c) 2025 Мария-Магдалена Недкова, докторант, Доц. д-р Веселин Караатанасов https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
R. Lzk. МУЗИКА И СЛОВО. РОЛЯТА НА ИЗКУСТВОТО В XXI ВЕК
Статията разглежда взаимодействието между музиката и словото като същностна част от културната еволюция на човечеството – от древността до дигиталната епоха. В историко-културен дискурс се проследяват „събиранията“ и „разделите“ между музика и слово в различни епохи – Античност, Средновековие, Ренесанс, Романтизъм, Модернизъм – и се анализира как тези форми отразяват човешките търсения за смисъл, идентичност и трансцендентност. Текстът разглежда тези две изкуства не само като естетически проявления, а като механизми за съхраняване на памет, изграждане на човешка общност и съпротива срещу дехуманизирането в съвременността. Особен акцент е поставен върху ролята на изкуството в XIX век като форма на съпротива, утеха и надежда в технологичното настояще.
Авторски права (c) 2025 Ас. д-р Ралица Люцканова https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
D. Tlv. РОЛЯТА НА ТЕКСТА В РАЗЛИЧНИТЕ ЕТАПИ В ЕВОЛЮЦИЯТА НА ДЖАЗА
В тази публикация е разгледана връзката на музиката и текста в джаза. Изложени са някои разсъждения относно значимостта на словото в различни етапи от развитието на стила. Засегнат е и въпросът дали музиката и текстът са винаги взаимно обусловени. Проследява се трансфера на музикалния материал от вокалния жанр на това направление в инструменталния и обратно, за да се установи ролята на текста при това обстоятелство.
Авторски права (c) 2025 Гл. ас. д-р Десислава Тилева https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
R. Kvch. НЕРАВНОДЕЛНИТЕ МЕТРУМИ В ОБУЧЕНИЕТО НА БЪДЕЩИТЕ УЧИТЕЛИ ПО МУЗИКА И НА СТУДЕНТИ ТОНРЕЖИСЬОРИ
Изследването представя резултати от тестова форма на проверка на компетентностите и уменията на студенти да разпознават, съпоставят и разграничават от прозвучаване на музика различни метрични явления, характерни за българския музикален фолклор. Анализирани са постиженията им в края на обучението по различни фолклорни дисциплини и възможните причини за допуснати на грешки. Изследваната група е от студенти със специалности “Музика” - бакалавър, “Музикални медийни технологии и тонрежисура” - бакалавър и магистърски програми “Музикална педагогика”, “Музикална педагогика - ръководство на фолклорна формация” и “Музикална педагогика - ръководство на музикална формация”.
Авторски права (c) 2025 гл. ас. д-р Рая Ковачева https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
M. Szk. JEWELS AND JEWEL CASES: THE DEPICTION OF J. R. R. TOLKIEN’S THE SILMARILLION (1977) IN BLIND GUARDIAN’S NIGHTFALL IN MIDDLE-EARTH (1998)
Written throughout J. R. R. Tolkien’s literary career and later edited and published by Christopher Tolkien, The Silmarillion (1977) portrays the origins of Tolkien’s fictional universe including the creation of Elves, the war over the Silmarils, and the rise of Morgoth, which leads to Sauron’s emergence. It has been a source of inspiration for various artists, one of which is the German power metal band Blind Guardian. Their 1989 conceptual album Nightfall in Middle-Earth (1998) retells Tolkien’s story over a series of songs forming a narrative that uses sonic elements and spoken word to highlight the main elements of the book. This article aims to showcase the methods implemented by Blind Guardian in order to adapt the story for music.
Авторски права (c) 2025 Magdalena Szukalska https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
D. Damyanova ЗА НЯКОИ ПО-МАЛКО ПОЗНАТИ МНОГОЧАСТНИ ВОКАЛНИ ТВОРБИ НА ПЕТЪР СТУПЕЛ
Отношението на композитора Петър Ступел (1923 – 1997) към словото е специално – не само поради жанровата специфика на преобладаващата част от обемното му творчество, а като осъзната необходимост от връзка с литературата. Особено важно е да се подчертае водещата роля на текстовете при създаването на неговата вокална музика. Освен добре познатата и многократно изпълнявана оратория „Държава Пионерия“, Петър Ступел е автор на още няколко многочастни вокални творби за деца, наименувани от автора си като оратории и кантати. Някои от тях са отпечатани и / или издадени на грамофонни плочи, а други, макар и специално поръчани от детски хорови формации, са останали само като следи във времето от тяхното първо изпълнение или други изпълнения в годините около тяхното създаване. Към момента се откриват две такива произведения: „Сърце като слънце“ – оратория за два хора – детски и смесен и струнен камерен оркестър по текст на Георги Струмски, чийто ръкопис е запазен в архива на Хорова школа „Милка Стоева“ – Бургас, и тричастната кантата „Усмихнати звезди“ за камерен струнен оркестър и детски хор по текст на Кръстьо Станишев, запазена в копие от ръкописа в архива на Хорова школа „Проф. Георги Димитров“ – Ямбол. Екземпляри от тези две творби не се намират в личния архив на композитора. Текстът е опит за осветляване на малко познатите или съвсем забравени днес детски оратории и кантати на любимия на поколения български деца композитор Петър Ступел.
Авторски права (c) 2025 Гл. ас. д-р Диана Данова-Дамянова https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
R. Dim. НЯКОИ ИНТЕРПРЕТАЦИОННИ ПРОБЛЕМИ В КЛАВИРНИЯ ЦИКЪЛ „КЛАСИЧНО И РОМАНТИЧНО“, ОП. 24 НА ПАНЧО ВЛАДИГЕРОВ
В статията се коментират някои интерпретационни проблеми в клавирния цикъл „Класично и романтично“, опус 24 от композитора Панчо Владигеров. Наблюденията са направени в хода на учебната дейност със студенти от специалност „Музика“ и „Музикални медийни технологии и тонрежисура“ от СУ „Св. Климент Охридски“, гр. София. Работата върху клавирния цикъл се реализира в часовете по дисциплината „Задължително пиано“, развивайки клавирните умения на обучаемите и изпълнява заложените цели за реализиране на проектa „Емоции в ноти: Цикълът „Класично и романтично“ на Владигеров“.
Авторски права (c) 2025 доц. д-р Ралица Димитрова https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Hr. Karagyozov ПРИЛОЖЕНИЕ НА ХАРДУЕРНИТЕ МАСТЕРИНГ КОМПРЕСОРИ В ПОСТПРОДУКЦИЯТА
Хардуерните мастеринг компресори са задължителна част от всяко студио, специализирано в областта на мастеринга. Те обаче, както ще разберем от тази студия, не винаги могат да изпълнят всички специфични задачи, пред които е поставен мастеринг инженерът. Това е така поради някои особености в алгоритмизирането, което се използва в звуковия процесинг, който е отговорен за постигането на конкретните задачи на финалната звукова обработка. Поради това се налага употребата на хибридни сетъпи, които се различават както като комутация, така и като видове устройства в зависимост от стила на мастеринг инженера и от концепцията на съответното студио. При все това обаче ролята на хардуерните процесори в мастеринга остава висока дори при наличието на нови и модерни софтуерни алгоритми за обработка на музикалната тъкан.
Авторски права (c) 2025 Доц. д-р Христо Карагьозов https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Dimova НА КРЪСТОПЪТЯ НА СЕТИВАТА: ДВАДЕСЕТ ТЕЗИСА ЗА СИНЕСТЕЗИЯТА В ЕВРОПЕЙСКИЯ МОДЕРНИЗЪМ
Статията проследява някои естетически, културни и научни дискурси на синестезията в модернизма, като представя двадесет тезиса за цветния слух от книгата на автора На кръстопътя на сетивата (Dimova, 2024). През призмата на невронауката и сетивната история синестезията е концептуализирана като физиологично, художествено и културно единство на сетивата. Явява се определяща фигура в модернизма, която в моята трактовка вдъхновява интермедиалните експерименти в модерното изкуство. В тази теория осмислям адаптацията чрез екфразата като пренос между изкуствата. Така твърдя, че синестетичните метафори предчувстват бъдещи мултимедийни адаптации. В основната част разглеждам някои интермедиални проекти, започвайки с музикалните драми на Рихард Вагнер и синестетичната им рецепция от Шарл Бодлер. По-нататък обсъждам как абстрактното изкуство на Василий Кандински и цветната музика на Александър Скрябин са вдъхновени от синестезията като сетивно, естетическо и мистично преживяване, спомогнало за възникването на абстрактното изкуство. Накрая предлагам методология на сетивното четене за анализ на интермедиални адаптации и в съвременното българско изкуство.
Авторски права (c) 2025 доцент д-р Полина Д. Димова https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Bach vs AI REVIEW Of the book “Bach vs. AI or Can the Machine Create Art” " by Associate Prof. Hristo Karagyozov From Cristo Taneff
"BACH vs AI" is an essential reading for anyone interested in the intersection of art and technology. It challenges both technophiles and traditionalists to think deeply about creativity, our inner dimensions, and the experience of art. The reviewer is a researcher in Natural Language Processing at the Joint Research Centre in Ispra, Italy. Is working on knowledge acquisition from texts, text classification, and related topics. His current research interests are in the area of socio political event detection, geocoding, information extraction, lexical learning and terminology extraction, text classification, and deep learning.
Авторски права (c) 2025 Christo Tanev https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
A program model aimed at enhancing the musical literacy of third-grade pupils
This article presents a modern pedagogical model of musical literacy suitable for pupils in primary school. The model is based on historical experience with notation systems and literacy methods used in music practice and education, combined with the usage of digital tools during lessons. The innovation introduced expands the level of music-theoretical culture of the children and enriches the aesthetic space with which kids can interact. The innovative model for music literacy mentioned here is the subject of an original work. It has been adapted and approved specifically for the needs and interests of third-grade pupils in general education. It complies with the music school curriculum defined by the Ministry of Education. It is suitable for use by students of music, pre-school, and primary education, as well as teachers working in these fields. Notes Ministry of Education and Science website [viewed 30 June 2023] Available from: https://web.mon.bg/bg/1699 Proposed Curriculum for Music in Second Grade. Website of the Ministry of Education and Science [viewed 30 June 2023] Available from: https://web.mon.bg/bg/1997 Proposed Curriculum for Music in Third Grade. Website of the Ministry of Education and Science [viewed 30 June 2023] Available from: https://web.mon.bg/bg/1689 References Beloborodova, V., 1975. Muzikalnoe vospriatie shkolnikov. – Moscow: Muzika Gaitandzhiev, G., 1980. Masovoto muzikalno vuzpitanie. Sofia: Narodna prosveta [In Bulgarian] Kabalevskii, D.B.,2022. Muzika v vospitanii I razvitii rebenka. Кабалевский, Д.Б., 2022. Moscow: Armita-Rus, ISBN: 978-5-413-01801-9 Karaminkova-Kabakova, E. (2020) Muzikalnoto nasledstvo: kakvo ostava sled nas? Godishnik na SU “Sv. Kliment Ohridski” vol.113 p. 186 ISSN 2738-7062 [In Bulgarian] Vetlugina, N.A., 1980. Vozrast I muzikalnaia vospriemchivost. Available from V.N. Maksimov, Moscow: Muzika
Авторски права (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Съвременни проблеми в обучението по музика в общообразователното училище
Разработката акцентира върху актуални проблеми свързани с обучението по музика в българското средно общообразователно училище. Направеното проучване не поставя въпроси, чиито решаване е невъзможно. Статията има за цел да популяризира учителските възгледи и помогне за създаване на по-благоприятна училищна среда. Използвани източници: Наредба № 4 от 20 април 2017 г. за нормиране и заплащане на труда, в сила от 01.01.2017 г.,издадена от министъра на образованието и науката. Обн. ДВ. бр. 34 от 28 Април 2017г., изм. ДВ. бр.7 от 23 Януари 2024г. https://lex.bg/en/laws/ldoc/2137089558 Стратегическата рамка за развитие на образованието, обучението и ученето в Република България (2021 - 2030) https://web.mon.bg/bg/143
Музикалнопедагогическото творчество на проф. дпн Йордан Цанков Колев в общокултурен и интердисциплинарен аспект
Композиторът дпн Йордан Цанков Колев е доайен на обучението по музика в СУ „Св. Климент Охридски“, един от основателите там на специалност музикална педагогика, ръководител катедра „Педагогика на изкуствата“ и Сектор „Музика“, доцент и професор по солфеж, теория на музиката и музикална педагогика. Заедно с акад. Благовест Сендов и експерти от различни педагогически специалности той участва в „Проблемната група по образованието“ при БАН и осъществява идеята за интегрални връзки между музика, изкуства и науки в началното образование. Твори в различни жанрове, известен е предимно като автор на солови естрадни песни и песни за най-малките деца. Пресъздава образния свят на детето с изразителността на националните особености на прозодията на българския език и фолклорните интонации и ритми в мелодиката. Темата запознава с неговото педагогическо творчество и песни за деца. Заглавията са систематизирани по предназначение в Приложение. Литература: Атанасов: 1986. Атанасов, Жечо. Българска народна педагогика. С., Народна просвета, 1986. Атанасов: 1968. Атанасов, Жечо. Изкуство и възпитание. С., Народна просвета, 1968. Борисова: 1988. Борисова, Виолета. Динамика на естетическите потребности при непълнолетния правонарушител – ученик от трудово-възпитателно училище. –Годишншк на СУ „Св. Климент Охридски“ – ФНПП, Т. 81, 1988, 294– 311. Бояджиева: 1984. Бояджиева, Нели. Формиране на потребностите от художествена култура у подрастващите. С., Народна младеж, 1984. Димитров: 1988. Димитров, Любен. Образованието и другите сфери на духовната култура. С., Народна просвета, 1988. Интеграция: 1986. Интеграция на образованието с науката, културата и производството. Софийска градска научно-практическа конференция. Ч. 1–2, С., МНП, 1986. Кръстева: 1996. Кръстева, Светла. Национална научно-практическа конференция „Съвременни проблеми на музикалното възпитание и образование в България“. – Педагогика, 1996, № 10, 107–108. Пирьов: 1996. Пирьов, Генчо. Интегративната функция на образованието. – Педагогика, 1996, № 11, 28–36. Сендов: 2001. Сендов, Благовест. Алгоритъм на живота. С., Захарий Стоянов, 2001: 44–113. Борачева: 2020. Борачева, Рози. Очарованието на Сендовата система. 20.07.2020. https://roziboracheva.com/2020/07/20/%d0%be%d1%87%d0%b0%d1%80%d0%be Петров: 2017. Петров, Филип. Проблемна група в образованието – системата на акад. Благовест Сендов. 15.10.2017. https://ekipbg.com/pgo-blagovest-sendov/ Сендова: 2021. Сендова, Евгения. За „Сендовата система“ и чудесата в образованието. 19.01.2021. https://bnr.bg/hristobotev/post/101406964/akad-blagovest-sendov
Стари и нови репертоарни политики в ученическата оркестрова практика
Признатата значимост на ученическите и младежки духови оркестри за формиране на качествени естетически критерии в подрастващите, провокира интереса към техният настоящ репертоар, а резултатите от изследването му са отразени в тази публикация. Основната ѝ цел е изясняване на посоката на развитие в тази област и изясняване на процесите, довели до съвременния облик на практиката. Музикалните предпочитания на съставите са разгледани от различните гледни точки: историческо време (от периода на възникване на практиката до наши дни), културни потребности и материални възможности. Наблюденията върху тези условия изясняват връзката между традиционно установения репертоар и съвременните тенденции в областта на духовата музика. Изложението е структурирано чрез условно групиране на съставите по сходни белези. Подходът показва общото и индивидуалното в решенията на отделните оркестри, разкрива преобладаващите тенденции и позволява извеждане на необходимите изводи. Изследването използва емпирични методи – посещения на концерти, интервюта с ръководители на ученически духови оркестри, интернет източници и др. Цитирана литература: Булева, М. (2019) Минор и радост: опит за проникване в музикалното мислене през масовата песен от 40-те до края на 50-те години на XX век, София: Българско музикознание, 4, с. 51 Вълчинова-Чендова, Е. (2000) Градската традиционна инструментална култура в България, София: Пони, с. 163–164 Драганова, Р. (2020) Музиката в българското училище в края на XIX и началото на XX век София: БАН, с. 5 Махан, К. Хроника, (1926) Стара Загора: Кавал, бр. 2, с. 4 Маркова, Ц. (1992: ДФ Полипринт Враца) Дунавско хоро закичено с алено мушкато, с. 65 Найденова, Г. (2016), Политиката към музикалната самодейност в контекста на политиката в областта на музикалната култура по времето на Комитета за наука, изкуство и култура (1948 – 1954, София: Алманах, 8 Николова, Ю. (2017) Свищовските духови оркестри, Духовата музика на Търговската гимназия „Димитър Хадживасилев“ Свищов: с. 78 Русев, Н. (1975) Ученическите духови оркестри на нов етап, София: Комитет за изкуство и култура, Център за художествена самодейност, с. 20 Славова, Ц. (2017) От бай Дико до „Тико, тико…“ или магията на духовата музика, София: Музикални хоризонти, 9, с. 9 Сотирова, В., Драганова, Р., Калоферова, Г., Матеева, З. (2018) Музика за 7 клас, София: Просвета, с. 52 Терзиев, Н. (1938-39) „За ученическите музики“, София: Музикална мисъл, Кн. 1, Год. 2, с. 12 Тричков, Б. (1931), Училищните духови музики у нас, София: Музикален живот, г. 1, с. 1 Електронни източници: Балкантон (1993) плоча на Представителен детско-юношески духов оркестър „Стефан Стефанов“ при Народно читалище „Светлина“, Гара Елин Пелин, с художествен ръководител и диригент Добрин Иванов (https://www.youtube.com/watch?v=wwii1BMtea8) Денчева, K. (28.09.2022) Лятна музикална академия Копривщица, споделено вълшебно приключение с музика (https://brass.bg/summer-academy-2022/) Посетен на 17.01.2024 г. Тодорова, E. (21.10.2019) „Джуниър бенд“ – детският духов оркестър, който покори интернет (https://dariknews.bg/novini/interviu/dzhuniyr-bend-detskiiat-duhov-orkestyr-kojto-pokori internet-2192718) Посетен на 13.03.2023.
Tрансформацията на съществуващи жанрове като необходима модификация при създаване на мюзикъл за детска градина
Статията разглежда необходимостта от въвеждане на жанра детски мюзикъл в българските детски градини. Експониран е модифициран формат на новия жанр "мюзикъл за детска градина", създаден чрез трансформация на други съществуващи жанрове, близки до детския опит и светоусещане. Представен е в детайли процесът на трансформация като поетапно изменение на текст, песни и музикално оформление. Изтъкват се прилики и разлики между двата жанра, подходящи за трансформация в мюзикъл за детска градина – авторска музикална приказка и дигитална аудиоприказка. Добавен е педагогически опит на автора, свързан с поставяне на мюзикъли за детска градина, създадени чрез трансформация на съществуващи жанрове. Библиография: Боянова, Станкова 2010: Боянова, В., Станкова, М. Хиперактивност и дефицит на вниманието. „ФСК“, София. Караджова, Щерева 2013: Караджова, К., Щерева, Д. Използване на играта като средство за въздействие и развитие при деца с умствена изостаналост. Университетско издателство „Св. Климент Охридски“, София. Маринов 2013: Маринов, Е. Рехабилитация и ерготерапия при деца със СОП. Университетско издателство „Св. Климент Охридски“, София. МОН 2016: Наредба № 5 от 3 юни 2016 г. за предучилищното образование, в сила от 01.08.2016 г. https://lex.bg/bg/laws/ldoc/2136850647 Наръчник за работа с деца със СОП в предучилищна възраст, в помощ на учителя 2019: Проект на RAABE (Чехия, Словакия, България – с участието на Евгения Витанова), Прага. Панайотова 2023: Панайотова, С. Пепеляшка – музикална приказка, Сдружение „Светът на децата – без граници”, София. Тодорова 1965: Тодорова, Д. Музикални приказки. Наука и изкуство, София. Шопов, Спасов, Христов 1987: Шопов, М., Спасов, Д., Христов, М. Музикални приказки и песни за здравето. Балкантон, София.
Цифрови системи за корекция на звука в контролни и прослушвателни апаратни
Soundproofing panels are a fundamental element for managing room acoustics, helping to reduce unwanted sound reflections and improve sound quality. They are used in various environments, including recording studios, home theaters, offices, and public spaces. Despite their use, there still exists an issue with the acoustic characteristics of rooms, which contribute to phase and frequency deficiencies in sound reproduction. The use of Digital Room Correction Systems (DRC) is the best possible option for complementing and enhancing sound reproduction quality in already treated rooms. Библиография: URL https://www.sonarworks.com/ URL https://www.ikmultimedia.com/products/arcstudio/ URL https://www.trinnov.com/en/products/nova/
Съвременни тенденции в развитието на китайското оперно изкуство
В статията се разглеждат някои основни посоки в развитието на китайската опера в съвременните условия, като са откроени и най-належащите за разрешаване проблеми. На тази основа, в статията са предложени конкретни предложения, обособени в няколко групи и отнасящи се до държавната политика като цяло, подготовката на кадрите в университетите и училищата по изкуства и дейността на оперните театри. Всички те са продиктувани от няколко обстоятелства: търсене на висок художествен резултат, съхраняване на национално присъщото, популяризиране в национален и международен мащаб и продължаващо утвърждаване авторитета на китайското оперно изкуство. Литература: Cai, 2012: Cai Wu. Comprehensively promoting the prosperity of Chinese opera art. China Culture News, 2012. Li, 2019: Li Wei. Examination of the Chineseisation process of American vocal singing in the perspective of Chinese opera history. Nanjing Arts Institute, 2019. Long, Deng, 2022: Long Yajun, Deng Yingzhuo. Evolutionary history and developmental progression of Chinese opera. Hunan Social Science, 2022. Man, 2022: Man Xinying. The birth of Chinese opera. Xiamen University, 2006. Zhang, 2020: Zhang Minmin. Analysis and Reflection on the Development Status of Contemporary Chinese National Opera. Northern Music, 2020.
Съпротивлението към класическата музика на новите поколения може да бъде преодоляно чрез използване на иновационния потенциал на институциите на музикалното образование при формирането на музикален вкус. Иновациите в музикалното възпитание избягват най-ефективно маскирането на консерватизма като традиция. Прегледът на някои основни автори спомага да се очертае кръгът на основните агенти на музикалното възпитание с пряко влияние върху възприемането на класическата музика. Техният иновационен потенциал може да се определи като основополагащ в този контекст. Това са Институциите на висшето музикално образование, Музикалните творци (композитори и изпълнители), Държавата с нейната културна политика, Институциите на средното образование, Семейството, Специфични институции, Пазарът и Обществото с неговата култура. Технологиите правят възможно от „образователен натиск“ те да открият възможности за преминаване към ефективен подход за обучаване в тази посока по множество начини. Успехът на този подход допринася за приближаване на звука на оркестъра и сложната полифонична линия на класическата музика до различни публики и на свой ред допринася за модерността на традицията, съхранена в новата епоха на високите технологии и изкуствения интелект като нова социална реалност. Източници: Бижков, Краевски 1999: Бижков, Г., Краевски, В. Методология и методи на педагогическите изследвания, УИ „Св. Кл. Охридски“ Тодорова 2014: Тодорова, М. Клопката на изоставането: модерност, темпоралност и източноевропейският национализъм – В: Либерален преглед https://www.librev.com/index.php/prospects/science/2295-2014-01-27-13-43-30 Караатанасов 2016: Караатанасов, В. Методически практики в обучението по компютърен нотопис и приложна оркестрация. Автореферат. Bennett 2008: Bennett, D. Understanding the classical music profession: The past, the present and strategies for the Future. Routledge. European Commission 2014: Horizon 2020 in brief. European Union. https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/ff01eb01-755b-4401-95be-6a10701c6d28 European Commission 2021: Creative Europe 2021–2027. European Union. https://ec.europa.eu/culture/sites/default/files/2021-06/creative-europe-2021-2027-brochure-web.pdf Frith 2011: Frith, S. Creativity as a social fact. In D. Hargreaves, D. Miell In: R. MacDonald (Ed.), Musical imaginations: Multidiscipliniary perspectives on creativity, performance, and perception (pp. 62–72). Oxford University Press. Lawrence, Buchanan 2017: Lawrence, T. B., Buchanan, S. Power, institutions and organizations. – In: R. Greenwood, C. Oliver, T. B. Lawrence, R. E. Myer (Eds.), The SAGE handbook of organizational institutionalism (pp. 477–506). Sage. O’Neill 2019: O’Neill, S. Developing leadership capacities with generation Z students in higher music education. – In: D. Bennett, J. Rowley & P. Schmidt (Eds.), Leadership and musician development in higher music education (pp. 87–102). Routledge. Rowley, Rowley, Bennett, Dunbar-Hall 2015: J., Bennett, D. & Dunbar-Hall, P. Creative teaching with performing arts students: Developing career creativities through the use of e-Portfolios for career awareness and resilience. – In P. Burnard, E. Haddon (Eds.), Activating diverse musical creativities: Teaching and learning in higher music education (pp. 241–259). Bloomsbury. Schediwy , Loots, Schediwy, Bhansing 2018: L., Loots, E. & Bhansing, P. With their feet on the ground: A quantitative study of music students’ attitudes towards entrepreneurship education. Journal of Education and Work, 31(7–8), 611–627. https://doi.org/10.1080/136390.80.2018.1562160 Ski-Berg 2022: Ski-Berg, Veronica. Between innovation and tradition: The balancing act of the ‘protean’ music student. Norwegian Academy of Music, Norway. URL: https://nrme.no/index.php/nrme/article/view/3699/8054 Schumpeter 1934: Schumpeter, Joseph. The theory of economic development. Harvard University Press. Sogner 2018: Sogner, K. Creativity, innovation, and the production of wealth. – In E. Heath, B. Kaldis. In: A. Marcoux (Eds.), The Routledge companion to business ethics (pp. 326– 342). Routledge. https://fiveelements.dropdowncommunity.com/ https://bnr.bg/horizont/post/101218799/drop-down-community-ot-klasikata-do-nai-modernite-techenia-v-muzikata-i-obratno,
Юношеската оперета „Златното момиче“ от маестро Георги Атанасов – между миналото и бъдещето
Маестро Георги Атанасов е признат основоположник на българското музикално-сценично творчество. Оперите му са поставяни сценично или изпълнявани концертно, макар и недостатъчно; музикално-естетическите и теоретичните оценки за тях еволюират през десетилетията. Но детските и юношеските оперети на Маестрото с голяма музикална, образователна и възпитателна стойност, представяни с успех между 1910 – 1935 от Димо Бойчев и неговите детски музикални китки, от 30-те години на XX в. до днес постепенно са забравени и съществуват само като ръкописи в държавните архивни фондове. Като се базира на вече публикуваното за тях, настоящата публикация се стреми към повече конкретика в музикално-драматургичния анализ на юношеската оперета „Златното момиче“. Опитът за съвременна оценка на композицията е обвързан с идеи за настоящото и бъдещото ѝ възвръщане на сцената, в училищните и извънучилищни дейности на средния и горен курс, в дейността на новите частни музикални центрове и формации. Цитирана литература: Арнаудова 2005: Арнаудова, Боянка. Българската опера – мит и модерност. София: „Полис“. Бикс 1988: Бикс, Розалия. На опера в стара София. София: УИ „Св. Климент Охридски, АИ „Проф. Марин Дринов“. Бикс 1988: Бикс, Розалия. По следите на забравата. Георги Атанасов-Маестрото. – В: „Българска музика“, XXXIX, 1988, №9, 4. Бойчев 1931: Бойчев, Димо. Писмо от Цариград. Маестро Г. Атанасов и децата. – В: „Знаме“ , № 14, 21. 01. 1931. Димитров 1931a: Димитров, Васил. Маестро Атанасов и неговите детски оперетки. – В: Музикален живот. № 11, 25. 01. 1931. Димитров 1931b: Димитров, Васил. Детската музикална китка. – В: Правда, Сливен, № 657, 09. 04. 1931. Димитрова 2023: Димитрова, Ралица. Интегративни връзки в обучението по музика. София: Wess Music. Каракостова 2002: Каракостова, Румяна. Детска оперетка в България. Репертоарен ка талог 1906 – 1954. – В: Българско музикознание, №1, 64-92. Кацарова 2017, Кацарова, Радостина. Творчеството на Маестро Георги Атанасов в Пло вдив. Ролята му за развитие на вокално-инструменталните жанрове в Пловдив и региона. Автореферат. Пловдив: АМТИ Луканова 2021: Луканова, Елица. Влиянието на руската балетна школа за развитието на балетното изкуство в България през ХХ век. Пловдив: АМТИИ „Проф. Асен Диамандиев“. Мангова 2020: Мангова, Боряна. Първите български детски оперети от Панайот Пипков – опит за съвременен поглед. – В: СУ „Св. Климент Охридски“. Визуални изкуства и музика, том I (2020), 174-188. Митишев 1912: Митишев, К. Т. „Болният учител“ (детска оперетка от м-ро Г. Атанасов, посветена на бълг. нар. учител). – В: „Ден“, 28. 02. 1912. Паликаров 2017: Паликаров, Григор. Художествени открития, аналогии и новаторство в операта „Косара“ от Маестро Георги Атанасов. Размишления на базата на личния диригентски досег с произведението. – В: Алманах, Година 8 (2016). София: НМА „Проф. Панчо Владигеров“, 241-252. Палиева 2009, Палиева, Анда. HOMO MUSICUS между Балканите и Европа. София: Марс. Сагаев 1960: Сагаев, Любомир. Маестро Георги Атанасов. София: Наука и изкуство“. Симеонов 1923: Симеонов, Трайко. Златното момиче. Детско-юношеска оперета в три сцени и една картина. София: „Гладстон“. Вълчинова-Чендова 2003: Вълчинова-Чендова, Елисавета. Енциклопедия на българските композитори. София: Съюз на българските композитори. Владова 2007: Владова, Мариана. Маестро Георги Атанасов 1882-1931. Биобиблиография. Пазарджик: Беллопринт.