Списание „Медиалог“ е електронно научно списание за изследване на медии, медийна култура и комуникации. Списанието е с отворен достъп на публикуване след двойно анонимно рецензиране и две положителни рецензии. Списанието бе създадено през 2016 г. от академичната общност на Катедра „Радио и телевизия“ на Факултета по журналистика и масова комуникация“, СУ „Св. Климент Охридски“. Първият брой е издаден през 2017 г. Основател на списанието е проф. дн Венцислав Димов. Главен редактор на списанието се излъчва от членовете на редакционната колегия на ротационен принцип на всеки две години.
Факултет по журналистика и масова комуникация
Обекти и дири – аспекти на реалността: Втора съвместна изложба На проф. Венцислав Димов и доц. Орлин Спасов
Втора съвместна изложба на Венцислав Димов и Орлин Спасов бе експонирана в Художествена галерия Казанлък, филиал „Къща-музей Дечко Узунов“ (27 август – 12 ноември 2025 г.). Поместваме думи на авторите за представените в изложбата техни творби и линк към краткия видеофилм на Николай Колев за събитие в рамките на изложбата: представяне и дискусия, водена от Георги Лозанов, с участието на колеги от академичната общност и журналисти.
Семинарът „България след Чернобил“ или за медийното мълчание по време на аварията в днешните изследвания
Научен отзив на доклади на тема: „България след Чернобил“. Семинар по проект със същото име е организиран от Центъра за академични изследвания София и Институтът за изследване на близкото минало „Проф. Ивайло Знеполски“
Рецензия на книгата Медии и политика. Преплитане и влияние на Илия Вълков
Монографията на д-р Илия Вълков „Медии и политика. Преплитане и влияние“ отразява отношенията и зависимостите между журналистиката и властта. В нея е отделено особено внимание на проблемите, свързани със свободата на словото в България, на необходимостта медиите ефективно да изпълняват своята роля на обществен страж, а не да бъдат използвани от властта като инструмент за натиск и влияние.
Рецензия за монографията Дигитализация на любовта:в търсене на интимния Друг с автор гл. ас. д-р Ния Нейкова
Рецензия за монографията на Ния Нейкова Дигитализация на любовта: в търсене на интимния Друг (Академично издателство „Проф. Марин Дринов“, 2025, 231 с., ISBN 978-619-245-516-3; DOI: 10.7546/D.Love.2025). Чрез интердисциплинарен анализ на промените в любовта и интимността на дигитално социализираното поколение млади хора в България книгата отваря научния дебат към протичащите ценностни, нормативни, поведенчески, идентичностни трансформации в съвременното българско общество като част от глобални процеси.
Черните предсказания на сериала „Черно огледало“
„Black mirror“ (Черно огледало, 2011-) е качествено различен сериал спрямо масово разпространяваната продукция в платформите в няколко направления. На първо място като форма̀т – броят на епизодите са значително по-малко и няма единна сюжетна линия и персонажи, които се развиват през всички епизоди и сезони. Всеки епизод е завършен самостоятелен филм, със собствена драматургия, среда, различни актьори и режисьори. Другата качествена разлика, която разграничава „Черно огледало“ от останалите масови продукции е драматургичната основа, върху която развиват всеки епизод. Жанрово той попада във фантастиката, но сериите са позиционирани много прецизно в една особена реалност, не съвсем типична за фантастичните сюжети, която бих нарекъл междинна – усещането на зрителя е, че гледа съвременната реалност, такава каквато тя ни заобикаля днес, но с една стъпка напред. Самото заглавие „Черно огледало“ идва от ефекта на загасен монитор/екран, който отразява подобно на тъмно огледало седящия пред него зрител. Именно това е и основната насоченост на сериала – да покаже като отражение в какво се превръща съвременното дигитално общество и свят обратно на публиката.
Обрати в класическите теории на масовата комуникация. Чувствителност към пропагандата
Развитата през ХХ в. в САЩ наука за масовата комуникация е представяна в университетските програми като линеен прогрес към все по-точно и обективно знание, а редица теоретични и исторически обрати са поставени в скоби. Настоящата статия се фокусира върху смяната на парадигми, като подчертава, че става дума не просто за еволюция на научни теории, а за пренареждания на властови констелации, обществени знания и политически интереси. Статията запълва празнина в българската литература по медийни изследвания, представяйки по-нови автори, които ревизират историята на науката за масовата комуникация, но и критикуват господстващата парадигма за „ограничените ефекти“ на медийното въздействие и съществуващите „комуникационни модели“. Взаимодействието между научните обрати и обществените йерархии е разгледано чрез промените в значимостта на понятието за „пропаганда“ във времето. Изследванията на масовата комуникация започват именно с пропагандата, но в средата на ХХ в. тя изчезва от полезрението на учените, за да бъде преоткрита днес в нов обществен контекст. Тези промени не са случайни.
„Враговете на народа“: войната на Тръмп срещу американските медии
В тази статия се анализира политическия дискурс на президента на САЩ Доналд Тръмп спрямо медиите, както и мерките, които той предприема във „войната“ срещу тях, както я описват анализатори. Комуникационната стратегия на Тръмп срещу пресата създава опасен прецедент в една от най-старите демокрации. Тя включва реторика, при която медиите не се възприемат като коректив на властта, а като политически опонент. Президентът целенасочено използва популистка и исторически натоварена терминология, за да консолидира подкрепата на своите избиратели. Той превръща медийната атака в централна ос на политическата си реторика. По време на първия си мандат като президент (и продължавайки в последващата си политическа кариера), той оказва и продължава да оказва институционален натиск, включително чрез завеждане на SLAPP дела (дела „шамари“). Тръмп систематично и публично заклеймява определени медийни издания и ги определя като „врагове на народа“.
„Прекрасният нов свят“: медии без журналистика за публики от фенове
Най-новите проучвания на аудиторията в САЩ показват, че е в ход значителна промяна в начина, по който аудиторията възприема новините и журналистите. Доскоро маргинални играчи и ехо-стаи, консервативните медии и инфлуенсъри придобиват популярност и влияние извън традиционната си аудитория. Направеният преглед дава основания да се разсъждава, че консервативните медии третират аудиторията си като фенска общност, която очаква не да се информира, а да се обедини около общи интерпретации и споделена идентичност. В този смисъл консервативните медии имат за цел не да информират, а да предоставят общите интерпретации и да подкрепят споделената идентичност. След връщането на Доналд Тръмп в Белия дом, консервативните медии са легитимирани и превърнати в официози. Този нов статут им дава възможност да определят не само медийния дневен ред, но и правилата на журналистиката. Какви са конкретните проявления на промяната и потенциалните ѝ широокообхватни последици – с тези въпроси се занимава настоящият текст. Въпреки че текстът се отнася конкретно до САЩ, белезите на описваните промени се забелязват в глобален мащаб, под въздействие на сходни политическите процеси и на социалните медии като преобладаващ източник на новини.
Кризите на политическата комуникация. Медии, демокрация и мълчаливото мнозинство
Статията разглежда съвременната криза на политическата комуникация през аналитичната перспектива на три доминиращи парадигми – либерално-плуралистка, конструкционистка и критическа политическа икономия на комуникацията. Главният аргумент е, че всяка от тях предлага различно разбиране за източниците и проявленията на кризата – от ерозията на рационалния публичен дебат и възхода на политиката на постистината, през фрагментацията на споделените символни рамки, до структурните противоречия на капиталистическите медийни системи. Това предполага и различни подходи за нейното преодоляване. В центъра на анализа стои понятието мълчаливо мнозинство, разглеждано като дискурсивна и политическа конструкция, която едновременно отразява и задълбочава кризисните процеси. Заключението маркира възможните пътища за излизане от кризата, в основата на които е изборът между две различни разбирания за комуникацията – като стока или демократично право.
критическа политическа икономия на комуникацията
Зелените домати на България – бъдещите зрели гласове на нашата журналистика
Фестивалът на катедра „Радио и телевизия“ има над 30-годишна история. За първи път обаче във Факултета по журналистика и масова комуникация гостуваха и училищните медии. Освен студентските произведения на профилите „Радио“ и „Телевизия“ от специалност „Журналистика“, публиката се запозна с ученици от 28 училища от цяла България. Събитието завърши с дискусия за развитието на вестниците, подкастите, радиото и телевизиите, правени от ученици.
Научен отзив за Международната научна конференция „Комуникация във времена на глобални кризи“
Рецензия на книгата „Драматургични и производствени аспекти в риалити предаванията за таланти“ на Николай Йорданов
Книгата „Драматургични и производствени аспекти в риалити предаванията за таланти“ на д-р Николай Йорданов е задълбочено изследване, написано увлекателно и на достъпен език, а тезите са подкрепени с множество примери от практиката. Структурирана в шест глави, книгата проследява произхода и развитието на жанра, спецификите на телевизионния пазар в България, ролята на продукционната „библия“, организацията на екипа, работата с водещи, съдии и публика, подбора на участници, както и драматургичните принципи при изграждането на сюжетни линии и персонажи. Книгата представлява своеобразен наръчник за създаването на подобен тип програми, като същевременно разкрива вътрешната динамика на индустрията и демонстрира, че телевизията изисква не само творчески талант, но и стратегическо планиране и бизнес нюх. Използвана литература: Йорданов, Николай (2025) Драматургични и производствени аспекти в риалити предаванията за таланти, изд. София: „Фосфорус“.
Рецензия на книгата на Силвия Петрова „Нови медии и постистина“. Рецензията извежда приносите на автора при очертаването на съвременната постистинна ситуация, дефинирането на ключови термини и проследяването и преосмислянето на научния дебат по темата. Използвана литература: Петрова, Силвия (2024) Нови медии и постистина. Благоевград: Университетско издателство „Неофит Рилски“. Използвани източници: Неделчева, Пепа (2025) Магията на Думите. <https://www.facebook.com/photo/?fbid=12217273072430529> (Достъпен на 10.05.2025) Haskovo.net (2017).<https://www.haskovo.net/jokes/read/39293> (Достъпен на 10.05.2025) Chokshi, Niraj (2017) That Wasn’t Mark Twain: How a Misquotation Is Born. <https://www.nytimes.com/2017/04/26/books/famous-misquotations.html> (Достъпен на 10.05.2025)
Рамкиране на периферията: разкриване на кинематографичното наследство на Балканите отвъд центъра
Този преглед на „Чарли Чаплин на Витоша: Формирането на филмовата култура в България и на Балканите между световните войни“ проследява шестнадесет взаимосвързани изследвания, които очертават възхода на балканското кино в междувоенните години, започвайки с уводно есе, което поставя България редом със съседите си в изграждането на отличителна филмова култура, оформена от иновации, амбиция и регионален обмен. Някои ранни размисли върху модернистичните и авангардни движения осветяват идеологическия фермент, който е осигурил плодородна почва за кинематографични експерименти на Балканите между двете световни войни. Използвана литература: Donev, Alexander (ed.) (2025) Charlie Chaplin on Vitosha. The Shaping of Film Culture in Bulgaria and the Balkans between the World Wars. Sofia: Institute of Art Studies – Bulgarian Academy of Sciences.
Рецензията представя сборника „Властта на киното: Антология на българската филмова мисъл между двете световни войни“, дело на екип: Росен Спасов – съставител, Александър Донев – редактор, издание на Институт за изследване на изкуствата-БАН, 2024. Сборникът съдържа 120 текста за кино в специализирани издания и масовата преса, публикувани между двете световни войни (20-те – 40-те години на ХХ в.). Антологията включва малко известни извори за историята на българското кино. Изведени са приносите на авторите (съставител и редактор) в тяхното издирване, реконструиране и тематично типологизиране. Използвана литература: Стоянов, Росен (съст.) и Донев, Александър (ред.) (2025). Властта на киното: Антология на българската филмова мисъл между двете световни войни. София: Институт за изследване на изкуствата на БАН.
Връзката език-медии-култура и нейната възможна контекстуализация в културната дипломация
Текстът е разделен на две части: в първата e направен анализ на теоретичните разбирания за чуждия език като за специфична форма на влияние в културната дипломация. Във втората е разгледанa една медия, която е част от българо-френската културна среда, и е представена като ресурс на културната дипломация. Връзката език-култура е силно изследвана в научната литература, но тук предложените виждания отразяват опит да се предприеме един по-необичаен подстъп към темата, изхождайки от разбирането, че езиковите пространства конструират различни действителности. А също и че езикът вае различни картини за света. Целта е да бъдат анализирани взаимовлияния през езика и медията във Франция чрез анализ на сп. „Ревю Периодик“ (за периода 1998-2010 г.). Използвана литература: Георгиева, Валентина (2012) Идеология и консумация: субкултурните стилове на пазара на идентичности, Дичев, Ивайло, Юлия Роне (съст.) Нова културна геометрия. Уебмрежовици, културбракониери, киберагитатори. София: Изток-Запад, с. 145-166. Герджиков, Сергей (2006) За относителността на културата и езика. Достъпен от: За относителността на културата и езика | Блог на Сергей Герджиков. (Прегледан: 15.06.2025). Еко, Умберто (1993) Трактат по обща семиотика. София: Наука и изкуство. Илиева, Диана (2016) Лингвокултурология. Същност и категориален апарат. София: Софттрейд. Карабулков, Тончо (2009) Списание „Ревю Периодик“. Това е истината!, Литературен свят. (Прегледан: 11.06.2025). Китова, Мария (2014) Вилхелм фон Хумболт – основоположникът на общото езикознание, В: Мисъл и слово“ през епохата на Просвещението. Западноевропейският принос за развитието на хуманитарните науки от края на ХVІІ до началото на ХІХ век. Варна: LiterNet. Достъпен от: Мария Китова – „Мисъл и слово“ през епохата на Просвещението (Прегледан: 15.06.2025). Сосюр, Фердинанд дьо (1992) Курс по обща лингвистика. София: Наука и изкуство. Спасов, Орлин (2001) Преходът и медиите. Политики на репрезентация (България 1989 – 2000). София: Университетско издателство „Св. Климент Охридски“. Datta, Venita and Silevermann, Willa Z. (1998) Introduction: New approaches to Intellectuals and the Dreyfus Affair“, Historical Reflections, Spring, Vol. 24, No. 1. Jiang, Wenying (2000) The Relationship between culture and language, ELT Journal Volume, 54/4 October. Oxford: University Press. Използвани източници: Revue Périodique France-Bulgarie (1998 – 2010) изд. France: L’Institut Franco-Bulgare
Англоезичната попмузика в дигиталната епоха: постмодерни наративи и компютърни модификации
Статията разглежда влиянието на дигиталните технологии върху музикално-производствените механизми в условията на т. нар. постмодерна епоха, по-конкретно в контекста на англоезичната попмузика. Проследява се начинът, по който разпространението на компютърни програми, софтуерни алгоритми и дигитални платформи поражда тенденции в посока на рециклиране на музикални идеи, стандартизация на техники и размиване на граници между музикални артисти от една страна, и инфлуенсъри в социалните мрежи, от друга. Хвърляйки паралели към постмодерни концепти като „симулакра“, „интертекстуалност“ и „големи разкази“, изследването поставя във фокус примери на конвергенция на песенните модели в англоезичния мейнстрийм, характеризиращи се с по-конвенционални подходи, както и с доминирането на платформи като TikTok. Изследването се вглежда в ускореното навлизане на алгоритмични подходи в комерсиалното производство на музика – поле, в което артистичната индивидуалност би могла да се окаже уязвима от страна на технологиите. През тази оптика е осмислено и променящото се естество на креативността в един дигитално медииран свят. Отчитайки алтернативите на хоризонта, открит от компютърните технологии като стимул за нови форми на изразяване, авторът същевременно насочва вниманието към скрития в тях потенциал за унифициране на артистичния изказ. Заключението предлага рефлексии за особената значимост на човешката иновативност (било в англофонния свят или другаде) на фона на нарастващата зависимост от изкуствения интелект и „алгоритмизацията“ в творческия процес. Използвана литература: Гайтанджиев, Генчо (1990) Популярната музика – про? контра? София: Народна просвета, с. 24. Димов, Венцислав (2017) Медииите като логос и диалог? Медиалог. Достъпно на: https://www.medialog-bg.com/?page_id=25[Посетен на 17 май 2025]. Леви, Клер (2005) Диалогичната музика: блусът, популярната култура, митовете на модерността. София: Институт за изкуствознание – БАН. Adorno, Theodor W., Simpson, George (1941) On popular music. Studies in Philosophy and Social Science, 9(1), pp. 17–48. Lyotard, Jean-Francois (1984). The Postmodern Condition: A Report on Knowledge. Vol. 10, Theory and History of Literature. Manchester: Manchester University Press. Serra, Joan, Corral, Alvaro, Boguna, Marian, Haro, Martin & Arcos, Josep L. (2012) Measuring the Evolution of Contemporary Western Popular Music. Scientific Reports, 2, Article 521. Available at: https://www.nature.com/articles/srep00521#citeas [Visited on 17 May 2025]. References: Getlen, Larry (2015) Every song you love was written by the same two guys. New York Post, 4 Oct. Available at: https://nypost.com/2015/10/04/your-favorite-song-on-the-radio-was-probably-written-by-these-two [Visited on 17 May 2025]. Metzger, Patrick (2016) The Millennial Whoop: A Glorious Obsession with the Melodic Alternation between the Fifth and the Third. Available at: https://thepatterning.com/2016/08/20/the-millennial-whoop-a-glorious-obsession-with-the-melodic-alternation-between-the-fifth-and-the-third/ [Visited on 17 May 2025]. Levenson, Max Savage (2020) One Man Has Written Virtually Every Major Pop Song of The Last 20 Years. And You've Probably Never Heard His Name. Celebrity Net Worth. Available at: https://www.celebritynetworth.com/articles/entertainment-articles/max-martin-powerful-person-music-business-people-never-even-head-name [Visited on 17 May 2025].
AI и технологията Deepfake във времена на криза на медийното доверие
Въпреки че темата за доверието към медиите има исторически корени, въпросът отново се повдига заради технологичния напредък, възхода на цифровите медии и предизвикателствата, породени от дезинформацията през XXI в. Дийпфейк – медийното съдържание (текст, изображения, видеоклипове), създадено чрез изкуствен интелект (ИИ) – е допълнително притеснение за журналисти, политици и общество в настоящата криза на доверие в медиите. Дийпфейк технологията е инструмент, който може успешно да се прилага в съвременната информационна война. Но в интерес на истината, фалшифицирането на лица и гласове винаги е съществувало чрез други програми и способи, но с дийпфейк технологията фалшивите видеоклипове се правят по-бързо, по-евтино, с високо качество и са достъпни за всеки. Въпреки че дийпфейк видеата имат потенциал да подкопаят доверието в журналистиката, тяхното реално въздействие върху аудиторията остава ограничено поради пренасищане с информация, повишено скептично отношение към медиите, намалено доверие и адаптивност на аудиторията за ориентиране в „информационния океан“. Използвана литература: Appel, Markus, Prietzel, Fabian (2022) The detection of political deepfakes. Journal of Computer-Mediated Communication, 27(4). Available from: https://academic.oup.com/jcmc/article/27/4/zmac008/6650406 [Accessed 17 Jan. 2025]. Kuklinski, James, Quirk, Paul, Jerit, Jennifer, Schwieder, David, Rich, Robert F. (2000) Misinformation and the currency of democratic citizenship. The Journal of Politics, 62(3). Chicago: The University of Chicago Press. Moran, Rachel E. (2022) The so-called “crisis” of trust in journalism. In: Allan, Stuart ed. The Routledge Companion to News and Journalism. 2nd ed. London: Routledge. Popa, Claudiu et al. (2025) Deepfake technology unveiled: The commoditization of AI and its impact on digital trust. Available from: https://arxiv.org/pdf/2506.07363 [Accessed 9 Jun. 2025]. Rucinska, Silvia, Fecko, Miroslav, Mital, Ondrej (2022) The role of public authorities in responding to disinformation. In: Central and Eastern European eDem and eGov Days (CEEeGov). ACM. Available from: https://dl.acm.org/doi/abs/10.1145/3551504.3552297 [Accessed 9 Jun. 2025]. Smith, Hannah, Mansted, Katherine (2020) Weaponised deep fakes: National security and democracy. Australian Strategic Policy Institute (Policy Brief). Available from: https://www.jstor.org/stable/resrep25129.7?seq=3 [Accessed 19 Jan. 2025]. Twomey, John, Ching, Didier, Aylett, Matthew Peter, Quayle, Michael, Linehan, Conor, Murphy, Gillian (2023) Do deepfake videos undermine our epistemic trust? A thematic analysis of tweets that discuss deepfakes in the Russian invasion of Ukraine. PLOS ONE, 18(10). Available from: https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0291668 [Accessed 9 Jun. 2025]. Използвани източници: BBC (2025) Thousands at pro-Palestinian rally in London. Available at: https://www.bbc.com/news/articles/cz0l34kpv51o [Accessed 15 Jan. 2025]. Britannica, 2025. Deepfake. Available at: https://www.britannica.com/technology/deepfake [Accessed 11 Jan. 2025]. BNR (2025) Bulgarian president victim of video hoax. Available at: https://bnr.bg/en/post/101919858/bulgarian-president-victim-of-video-hoax [Accessed 15 Jan. 2025]. The New York Times (2024) Deepfake of U.S. Official Appears After Shift on Ukraine Attacks in Russia. Available at: https://www.nytimes.com/2024/05/31/us/politics/deepfake-us-official-russia.html [Accessed 15 Jan. 2025]. MIT Media Lab (2025) Detect DeepFakes: How to counteract misinformation created by AI. Available at: https://www.media.mit.edu/projects/detect-fakes/overview/ [Accessed 11 Jun. 2025]. Instagram, 2025. Good morning London. Available at: https://www.instagram.com/numanuk/reel/DEe5-JRMIuR/ [Accessed 15 Jan. 2025]. Politico (2025) London’s Sadiq Khan shaken by pro-Palestine deepfake. Available at: https://www.politico.eu/article/mayor-of-london-sadiq-khan-shaken-by-pro-palestine-deepfake/ [Accessed 15 Jan. 2025]. Merriam-Webster (2025) Deepfake. Available at: https://www.merriam-webster.com/dictionary/deepfake [Accessed 12 Jan. 2025]. Wired, 2025. Millions of People Are Using Abusive AI ‘Nudify’ Bots on Telegram. Available at: https://www.wired.com/story/ai-deepfake-nudify-bots-telegram/ [Accessed 15 Jan. 2025]. World Economic Forum (2024) The Global Risks Report 2024. Available at: https://www3.weforum.org/docs/WEF_The_Global_Risks_Report_2024.pdf [Accessed 10 Jan. 2025]. Voice of America (VOA) (2025) The Matthew Miller deepfake has the attributes of Russia’s information warfare. Available at: https://www.voanews.com/a/7654403.html [Accessed 15 Jan. 2025]. University of Virginia (2025) What the heck is a deepfake? Available at: https://security.virginia.edu/deepfakes [Accessed 20 Jan. 2025].
Отвъд хаштаговете: онлайн борбата за справедливост в кампанията #SavePirin
През последното десетилетие социалните мрежи се утвърдиха като мощен инструмент за социална мобилизация и застъпничество, позволявайки на гражданите да изразяват мнения, да повишават осведомеността по социални, политически и екологични въпроси и да привличат подкрепа. Кампанията #SavePirin е ярък пример за дигитален активизъм в България, който се трансформира в движение за защита на Национален парк „Пирин“ от планове за разширяване на строителството, подкрепяни от правителството. Разгледани са инструментите, които са използвани: хаштаг активизъм, селебрити активизъм и организиране на онлайн събития. Използвана литература: Алексиева, Павлета; Юмерова, Айлин; Калоянова, Маргарита; Банова, Радина (2019) Време за протести: правото на мирни събрания в България. София: ЕЦНП и БЦНП. Достъпно на https://bcnl.org/uploadfiles/documents/analyses/Monitoring_Right_to_Free_Assembly_BCNL.pdf Георгиева, Валентина (2017) Множества на несъгласните. София: Университетско издателство „Св. Климент Охридски“ Кръстанова, Радосвета (2012) Зеленото движение и зелените партии в България. Между интеграция в системата и системна промяна. София: Фондация „Фридрих Еберт“ Люцаканова, Мила (2011) Нови, млади, „Зелени”: онлайн измерения в развитието на зелената идея. Нови медии – нови мобилизации. София: Институт „Отворено общество“, с. 90-100. Castells, Manuel (2012) Networks of outrage and hope: Social movements in the internet age. Cambridge: Polity. Christensen, H. S. (2011). Political activities on the Internet: Slacktivism or political participation by other means?. First Monday, 16(2). Достъпно на: https://doi.org/10.5210/fm.v16i2.3336 Dobrin, Diana (2020) The Hashtag in Digital Activism: A Cultural Revolution. Journal of Cultural Analysis and Social Change, 5(1), 03. Holleran, Max (2017) Tourism and Europe's Shifting Periphery: Post-Franco Spain and Post-Socialist Bulgaria. Contemporary European History, 26(4), pp. 691-715. Joyce, Mary (Ed.) (2010) Digital Activism Decoded: The New Mechanics of Change. New York: International Debate Education Association. Gueorguieva, Valentina (2018) Of ‘Stronger State’ and Counter-Democracy. The Street Protests in Bulgaria from 2012 and 2013 in the Accounts of Participants. Social Movements in the Balkans: Rebellion and Protest from Maribor to Taksim. London: Routledge, p. 48-65. Kemp, Simon (2017) Digital 2017: Global Digital Overview. Достъпно на: https://datareportal.com/reports/digital-2017-global-digital-overview Marshall, P. David (1997) Celebrity and power: fame in contemporary culture. Minneapolis: University of Minnesota Press. Meyer, David (2004) Protest and Political Opportunities. Annual Review of Sociology, Vol. 30, pp. 125-145. Достъпно на: https://www.jstor.org/stable/29737688 Morozov, Еvgeny (2009) The brave new world of slacktivism. Foreignpolicy. Достъпно на: https://foreignpolicy.com/2009/05/19/the-brave-new-world-of-slacktivism/
Пандемията през призмата на медиите – Ковид гласове в БНТ
След пандемията от Ковид-19 изследователите в областта на социалните науки регистрират редица устойчиви трансформации по отношение на човешкото поведение. Предвид значението на медиите като посредник на здравна и в някои случаи животоспасяваща информация към обществото, текущото изследване си поставя за цел да проучи профила на участниците в ефира на централната емисия новини на Българската национална телевизия. Резултатите показват силна политизация на медийното съдържание по повод Ковид пандемията. Явление, което се наблюдава и в други държави. Обикновено в медиите областта на здравеопазването е запазена в най-голяма част за експертни становища от медицинските среди, но по време на пандемията се наблюдава засилващо се присъствие на политици и представители на политически партии. Политизирането на здравната информация в медийния ефир крие риск от поляризация на мнения, разделяне на обществото в момент на криза и популяризиране на популистки коментари, застрашавайки успеха на здравните кампании. Използвана литература: Колев, Николай (2021) Ковид-19 – катализатор на процесите по трансформация на социалните мрежи в източник на журналистическо телевизионно съдържание, Медиалог/ Medialog, бр. 9, с. 49-68. Достъпен на: https://www.medialog-bg.com/?p=4045 (visited on 16.06.2025) Колева, Мая (2018) Анализ на мрежи на влияние: личностите в медийното отразяване на глобални проблеми (2013 и 2017 г.), Дисертационен труд, Софийски университет „Св. Климент Охридски“, Факултет по журналистика и масова комуникация Ajzenman, Nicolás, Cavalcanti, Tiago and Da Mata, Daniel (2020) More Than Words: Leaders’ Speech and Risky Behavior during a Pandemic. Available from: SSRN: https://ssrn.com/abstract=3582908 or http://dx.doi.org/10.2139/ssrn.3582908 (visited on 16.06.2025) Adam, Silke, Urman, Aleksandra, Arlt, Dorothee, Gil-Lopez, Teresa, Makhortykh, Mykola, Maier, Michaela. Media Trust and the COVID-19 Pandemic: An Analysis of Short-Term Trust Changes, Their Ideological Drivers and Consequences in Switzerland. Communic Res. 2023 Mar;50(2):205-229. doi: 10.1177/00936502221127484. Available from: (https://pmc.ncbi.nlm.nih.gov/articles/PMC9663272/, (visited on 16.06.2025) Allen, Jennifer et al. (2020) Evaluating the fake news problem at the scale of the information ecosystem. Sci. Adv. 6, eaay3539. DOI:10.1126/sciadv.aay3539. Available from: (https://www.science.org/doi/10.1126/sciadv.aay3539) (Accessed on 16.06.2025) Ayala-Cantu, Luciano., Frattini, Federico Fabio, & Morando, Bruno. (2021). Setting an example: Political leaders' cues and compliance with health policies in the early stages of the Covid-19 pandemic in Mexico. Latin American Policy, 12, 276–299. Available from: https://doi.org/10.1111/lamp.12223 ( Barry, John (2009) Pandemics: avoiding the mistakes of 1918. Nature 459, Pages 324–325. https://doi.org/10.1038/459324a. Available from: (https://www.nature.com/articles/459324a) (visited on 16.06.2025) Boin, Arjen, Lodge, Martin, & Luesink, Marte. (2020). Learning from the COVID-19 crisis: an initial analysis of national responses. Policy Design and Practice, 3(3), 189–204. https://doi.org/10.1080/25741292.2020.1823670. Available from: (https://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/25741292.2020.1823670#abstract) (visited on 16.06.2025) Capano, Giliberto et al. (2020) Mobilizing Policy (In)Capacity to Fight COVID-19: Understanding Variations in State Responses, Policy and Society, Volume 39, Issue 3, Pages 285–308, https://doi.org/10.1080/14494035.2020.1787628. Available from: https://doi.org/10.1080/14494035.2020.1787628 (visited 18.05.2025) Casero-Ripollés, Andreu. (2020) Impact of COVID-19 on the media system. Communicative and democratic consequences of news consumption during the outbreak. Prof. Inf. 29, 11 Chipidza, Wallace, Akbaripourdibazar, Elmira, Gwanzura, Tendai, & Gatto, Nicole M. (2022). Topic Analysis of Traditional and Social Media News Coverage of the Early COVID-19 Pandemic and Implications for Public Health Communication. Disaster Medicine and Public Health Preparedness, 16(5), 1881–1888. doi:10.1017/dmp.2021.65 Available from: https://doi.org/10.1017/dmp.2021.139 (visited 18.05.2025) Choi, Seongwon, & Powers, Thomas L. (2020). COVID-19: Lessons from South Korean pandemic communications strategy. International Journal of Healthcare Management, 14(1), 271–279. Available from: https://doi.org/10.1080/20479700.2020.1862997 (visited on 16.06.2025) Christensen, Tom, & Lægreid, Per. (2020). Balancing Governance Capacity and Legitimacy: How the Norwegian Government Handled the COVID ‐19 Crisis as a High Performer. Public Administration Review, 80(5), 774–779. https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/puar.13241 (visited 18.05.2025) Coombs, W. Timothy., & Holladay, J. Sherry. (2012). The paracrisis: The challenges created by publicly managing crisis prevention. Public Relations Review, 38(3), 408–415. Available from: https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0363811112000689 (visited 18.05.2025) Distaso, Marcia W., Vafeiadis, Michail, Amaral, Chelsea (2015) Managing a health crisis on Facebook: How the response strategies of apology, sympathy, and information influence public relations, Public Relations Review, Volume 41, Issue 2, Pages 222-231, https://doi.org/10.1016/j.pubrev.2014.11.014. Available from: (https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0363811114001866) (visited 18.05.2025) Emblemsvåg, Marianne Synnes (2024) Building and maintaining trust through the early phase of the COVID-19 pandemic: A content analysis of communiques delivered by the Norwegian Minister of health and care services, International Journal of Disaster Risk Reduction, Volume 102, 104274, https://doi.org/10.1016/j.ijdrr.2024.104274 . Available from: (https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S2212420924000360) (visited 18.05.2025) Feront, Cecile, & Bertels, Stephanie. (2021). The Impact of Frame Ambiguity on Field-Level Change. Organization Studies, 42(7), 1135-1165. https://doi.org/10.1177/0170840619878467 Available from: (https://journals.sagepub.com/doi/full/10.1177/0170840619878467) (visited 18.05.2025) Msughter Aondover Eric, Phillips, Deborah (2020) Media Framing of Covid-19 Pandemic: A Study of Daily Trust and Vanguard Newspapers in Nigeria, International Journal of Health, Safety and Environment (IJHSE), Vol. 6 (05) 30 June, Pages 588 – 596. Finneman, Teri, & Thomas, Ryan J. (2021). “Our Company is in Survival Mode”: Metajournalistic Discourse on COVID-19’s Impact on U.S. Community Newspapers. Journalism Practice, 16(10), 1965–1983. https://doi.org/10.1080/17512786.2021.1888149 (visited 18.05.2025) Gesser-Edelsburg Anat, Cohen Ricky, Hijazi Rana, Abed Elhadi Shahbari Nour (2020) Analysis of Public Perception of the Israeli Government’s Early Emergency Instructions Regarding COVID-19: Online Survey Study J Med Internet Res 22(5):e19370 doi: 10.2196/19370 PMID: 32392172 PMCID: 7236609 https://pmc.ncbi.nlm.nih.gov/articles/PMC7236609/ (visited 18.05.2025) Górska, Anna, Dobija, Dorota, Grossi, Giuseppe, Staniszewska, Zuzanna (2022) Getting through COVID-19 together: Understanding local governments' social media communication, Cities, Volume 121, 103453, https://doi.org/10.1016/j.cities.2021.103453. Available from: (https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0264275121003528) (visited 18.05.2025) Guo, Junpeng, Liu, Na, Wu, Yi, Zhang, Chunxin (2021) Why do citizens participate on government social media accounts during crises? A civic voluntarism perspective, Information & Management, Volume 58, Issue 1, 103286, ISSN 0378-7206, https://doi.org/10.1016/j.im.2020.103286. (visited 18.05.2025) Hart, P. Sol., Chinn, Sedona, & Soroka, Stuart. (2020). Politicization and Polarization in COVID-19 News Coverage. Science Communication, 42(5), 679-697. https://doi.org/10.1177/1075547020950735 Available from: (https://journals.sagepub.com/doi/full/10.1177/1075547020950735) (visited 18.05.2025) Hung, Shih-Chang, Chang, Shu-Chen (2023) Framing the virus: The political, economic, biomedical and social understandings of the COVID-19 in Taiwan, Technological Forecasting and Social Change, Volume 188, https://doi.org/10.1016/j.techfore.2022.122276. Available from: (https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162522007971#bb0195) (visited 18.05.2025) Hyland-Wood, Bernadette, Gardner, John, Leask, Julie et al. (2021) Toward effective government communication strategies in the era of COVID-19. Humanit Soc Sci Commun 8, 30. https://doi.org/10.1057/s41599-020-00701-w. Available from: (https://www.nature.com/articles/s41599-020-00701-w) (visited 18.05.2025) Kerr, John, Panagopoulos, Costas, Van Der Linden, Sander (2021) Political polarization on COVID-19 pandemic response in the United States, Personality and Individual Differences, Volume 179, 110892, https://doi.org/10.1016/j.paid.2021.110892. Available from: (https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0191886921002671) (visited 18.05.2025) Kim, Minji and Cappella, Joseph N. (2019), "Reliable, valid and efficient evaluation of media messages: Developing a message testing protocol", Journal of Communication Management, Vol. 23 No. 3, pp. 179-197. https://doi.org/10.1108/JCOM-12-2018-0132 (visited 18.05.2025) Lee, Seow Ting, & Basnyat, Iccha. (2013). From Press Release to News: Mapping the Framing of the 2009 H1N1 A Influenza Pandemic. Health Communication, 28(2), 119–132. https://doi.org/10.1080/10410236.2012.658550 (visited 18.05.2025) Liu, He, Jiao, Mingli, Zhao, Siqi, et al. (2015) Controlling Ebola: what we can learn from China's 1911 battle against the pneumonic plague in Manchuria, International Journal of Infectious Diseases, Volume 33, Pages 222-226, ISSN 1201-9712, https://doi.org/10.1016/j.ijid.2015.02.013. (visited 18.05.2025) Mach, Katharine J., Salas Reyes, Raul, Pentz, Brian et al. (2021) News media coverage of COVID-19 public health and policy information. Humanit Soc Sci Commun 8, 220 https://doi.org/10.1057/s41599-021-00900-z Available from: (https://www.nature.com/articles/s41599-021-00900-z#citeas) (visited 18.05.2025) McGuire, David, Cunningham, James E. A., Reynolds, Kae, & Matthews-Smith, Gerri. (2020). Beating the virus: an examination of the crisis communication approach taken by New Zealand Prime Minister Jacinda Ardern during the Covid-19 pandemic. Human Resource Development International, 1–19. doi:10.1080/13678868.2020.1779543 Available from: https://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/13678868.2020.1779543 (visited 18.05.2025) Morris, Dylan H., Rossine, Fernando W., Plotkin, Joshua B., Levin, Simon A. ( 2021 ) Optimal, near-optimal, and robust epidemic control. Commun Phys 4, 78 https://doi.org/10.1038/s42005-021-00570-y Available from: (https://www.nature.com/articles/s42005-021-00570-y#citeas) (visited 18.05.2025) Neumann, Markus, Moore, Steven T., Baum Laura M., et al. (2023) Politicizing Masks? Examining the Volume and Content of Local News Coverage of Face Coverings in the U.S. Through the COVID-19 Pandemic. Political Communication, 41(1), 66–106. https://doi.org/10.1080/10584609.2023.2239181 Available from: (https://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/10584609.2023.2239181) (visited 18.05.2025) Nielsen (2020). Staying PUT: Consumers Forced Indoors During Crisis Spend More Time On Media [Cited 17.03.2025], Available from: (https://www.nielsen.com/insights/2020/staying-put-consumers-forced-indoors-during-crisis-spend-more-time-on-media/) (visited 18.05.2025) Pierri, Francesco, Perry, Brea L., DeVerna, Matthew R. et al. (2022) Online misinformation is linked to early COVID-19 vaccination hesitancy and refusal. Sci Rep 12, 5966. https://doi.org/10.1038/s41598-022-10070-w. Available from: (https://www.nature.com/articles/s41598-022-10070-w) (visited 18.05.2025) Poirier William, Ouellet Catherine, Rancourt, Marc-Antoine, Béchard Justine, Dufresne Yannick. (2020) (Un)Covering the COVID-19 Pandemic: Framing Analysis of the Crisis in Canada. Canadian Journal of Political Science. 53(2):365-371. doi:10.1017/S0008423920000372 Available from: https://www.cambridge.org/core/journals/canadian-journal-of-political-science-revue-canadienne-de-science-politique/article/uncovering-the-covid19-pandemic-framing-analysis-of-the-crisis-in-canada/FCB77E3736D11AF4EC9661F13A389CD4 (visited 18.05.2025) Pribble James M, Fowler Erika F, Kamat Sonia V, Wilkerson William M, Goldstein KKenneth M, Hargarten Stephen W. Communicating Emerging Infectious Disease Outbreaks to the Public Through Local Television News: Public Health Officials as Potential Spokespeople. Disaster Medicine and Public Health Preparedness. 2010;4(3):220-225. doi:10.1001/dmp.2010.27 Available from: https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/21149218/ (visited 18.05.2025) Rooke, Martin. (2021). Alternative media framing of COVID-19 risks. Current Sociology, 69(4), 584-602. https://doi.org/10.1177/00113921211006115. Available from: (https://journals.sagepub.com/doi/full/10.1177/00113921211006115) (visited 18.05.2025) Rubinelli, Sara et al. (2023) Institutional crisis communication during the COVID-19 pandemic in Switzerland. A qualitative study of the experiences of representatives of public health organizations, Patient Education and Counseling, Volume 114, 107813, https://doi.org/10.1016/j.pec.2023.107813. Available from: (https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0738399123001933) (visited 18.05.2025) Siegrist Michael, Zingg Alexandra (2014) The role of public trust during pandemics: implications for crisis communication. Eur Psychol 19(1):23–32. Available from: https://doi.org/10.1027/1016-9040/a000169 (visited 18.05.2025) Skarpa Paraskevi El., Garoufallou Emmanouel (2021) Information seeking behavior and COVID-19 pandemic: A snapshot of young, middle aged and senior individuals in Greece, International Journal of Medical Informatics, 150, https://doi.org/10.1016/j.ijmedinf.2021.104465 . Available from: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1386505621000915, (visited on 16.06.2025) Spearman, Charles. (1904). The Proof and Measurement of Association between Two Things, The American Journal of Psychology. 15 (1): 72–101. doi:10.2307/1412159. JSTOR 1412159 Available from: https://psycnet.apa.org/record/1926-00292-001 (visited 18.05.2025) Stroebe Wolfgang. et al. (2021) Politicization of COVID-19 health-protective behaviors in the United States: Longitudinal and cross-national evidence. PLOS ONE 16(10): e0256740. https://doi.org/10.1371/journal.pone.0256740. Available from: (https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0256740) (visited 18.05.2025) Tian, Yu, Yang, Jeongwon (2022) Deny or bolster? A comparative study of crisis communication strategies between Trump and Cuomo in COVID-19, Public Relations Review, Volume 48, Issue 2, 102182, https://doi.org/10.1016/j.pubrev.2022.102182. Available from: (https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0363811122000376) (visited 18.05.2025) Vanaken, Lauranne, Bijttebier, Patricia, Fivush, Robyn, & Hermans, Dirk. (2021). Narrative coherence predicts emotional well-being during the COVID-19 pandemic: a two-year longitudinal study. Cognition and Emotion, 36(1), 70–81. https://doi.org/10.1080/02699931.2021.1902283. Available from: (https://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/02699931.2021.1902283#abstract) (visited 18.05.2025) Vernon-Wilson, Elizabeth, Tetui, Moses, Nanyonjo, Agnes, et al. (2023) Unintended consequences of communicating rapid COVID-19 vaccine policy changes– a qualitative study of health policy communication in Ontario, Canada. BMC Public Health 23, 932. Available from: https://doi.org/10.1186/s12889-023-15861-y (visited 18.05.2025) Wooten, Lynn Perry, and Erika Hayes James. (2008) “Linking Crisis Management and Leadership Competencies: The Role of Human Resource Development.” Advances in Developing Human Resources 10 (3):352–379. doi:10.1177/1523422308316450 Available from: https://journals.sagepub.com/doi/10.1177/1523422308316450 (visited 18.05.2025)
Културните теми във водещите български телевизии
Текстът се фокусира върху важността на културното съдържание и присъствието му във водещите български телевизии. Защо има смисъл да му се отделя специално място? Какви са приносите на културата за обществения живот и диалога. Културата на дебата, културните постижения, образците на високото изкуство са ключови за изграждането на критично мислене, основен фактор в битката с дезинформацията и пропагандата. Текстът описва какви могат да са ефектите от изчезването на културното съдържание във водещите български телевизии и как това рефлектира върху нивото на публичния разговор. Използвана литература: Варгас Льоса Марио (2013). Цивилизация на зрелището, изд. в София: Колибри. Огнянова, Нели (2014) Медийна политика и право на Европейския съюз. София: УИ “Св. Климент Охридски“ Хабермас, Юрген (2023) Едно ново структурно изменение на публичността и делиберативната политика, изд. в София: ИК “Критика и хуманизъм”. Хабермас, Юрген (2021) Комуникативният разум. ИК “Критика и хуманизъм”, София Bourdieu, Pierre (1984) Distinction: A Social Critique of the Judgement of Taste. Harvard: University Press. Geertz, C. (1973). The Interpretation of Cultures. Basic Books. Fiske, John (1987) Television Culture. Studies in Communication Series. London: Methuen & Co. Fiske, John, Hartley, John. (1978) Reading Television. London: Methuen & Co. Raymond, Williams (1958) Culture and Society: 1780–1950. London: Chatto and Windus.. Taylor, Eduard. B. (1920) Primitive Culture: Researches into the Development of Mythology, Philosophy, Religion, Language, Art and Custom. London: John Murray. Използвани източници: Агенция „Тренд“/Фондация „Институт Отворено общество – София“. 2023. Доверие в медиите (9-17 юли 2023). Закон за радиото и телевизията. Lex.bg Танева, Янина, Андреева-Попйорданова, Диана (2025). Достъп до култура. София: Фабрика за идеи, Обсерваторията по икономика на културата, Асоциацията за развитие на София, Гьоте-институт България.