„Медии и език“ започва като електронно научно списание за изследване на медийния език. Основано е от проф. д.н. Андреана Ефтимова. То е регистрирано като електронно научно издание с ISSN 2535-0587 към Университетското издателство „Св. Климент Охридски“. Интердисциплинарният характер на списанието го позиционира в полето на хуманитарните и социалните науки. Постепенно списанието разширява обхвата на изследванията, като приема текстове, посветени на функционирането на езика и семиотичните системи в различни социални сфери – журналистиката, връзките с обществеността, рекламата, бранда, книгоиздаването, политиката, изкуството.
Университетско издателство „Св. Климент Охридски“
Ролята на изкуствения интелект в отзивчивия дизайн на онлайн медиите: възможности и предизвикателства
Статията изследва развиващата се роля на изкуствения интелект (ИИ) при формирането на адаптивния (adaptive) и отзивчивия (responsive) уеб дизайн в онлайн медиите, стъпвайки върху концепцията на Итън Маркот от 2010 г. като ключов повратен момент в създаването на гъвкави и независими от устройството уеб структури. Основен акцент е поставен върху начина, по който генеративните инструменти като Adobe Sensei, Google AutoML и Tableau позволяват автоматизация, динамично адаптиране на съдържанието в реално време и персонализация, базирана на данни, които подобряват потребителското изживяване (UX). Чрез динамични визуализации и алгоритмични анализи изкуственият интелект подпомага редакторите и дизайнерите при създаването на интерактивни и достъпни формати за разказване на истории. Текстът разглежда и етични предизвикателства, включително алгоритмичното пристрастие, защитата на личните данни и авторските права върху изкуствено генерирано съдържание в контекста на Европейския акт за изкуствения интелект (EU AI Act, 2024).
Авторски права (c) 2026 Лора Петкова https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Прессъобщението – подценяван инструмент за привличане на медийно внимание в образователната система
Настоящата статия разглежда ролята на прессъобщението като основен инструмент за комуникация между образователните институции и медиите. Анализира се необходимостта от стратегическо и професионално прилагане на ПР подходи в системата на средното образование в България и възможните ползи от това – повишаване на доверието, подобряване на репутацията и намаляване на нереалистичните обществени очаквания. Представени са резултати от анкетно проучване сред учители и предложения за въвеждане на професионални ПР практики в училищната среда. Обосновано е виждането, че прессъобщението остава релевантен и ефективен инструмент за привличане на медийно внимание, въпреки дигитализацията на комуникационните канали. Разгледан е пример на прессъобщение за училищен концерт.
Авторски права (c) 2026 Гюнел Осман https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Мястото като идеен социален и медиен конструкт
Създаването на място е не само етнографски проблем. Мястото като феноменологична конструкция се поддържа от определени идеи за свързаните с него общност и медии. Двете платформи, място и медии, имат една обща събирателна - прилежащата им общност. За целите на статията е проведено анкетно проучване за гражданските нагласи, функцията на местните медии и реакцията на местните власти. Резултатите показват интересен поглед на самите граждани за ролята, която им е отредена при връзката с медиите, властите и помежду им. Гражданският принос е изключително важен за възприемането на активността и ангажираността на местните жители при проблеми и търсенето на техните решения.
Авторски права (c) 2026 Диляна Тончева https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Влиянието на информацията и дезинформацията върху комуникационните процеси на международната среда за сигурност
Докладът разглежда различни аспекти на влиянието на информацията и дезинформацията върху комуникационните процеси на международната следа за сигурност. Специално внимание е обърнато върху дефинирането на понятието сигурност и се разглеждат различни проявления на информацията и дезинформацията. Посочва са ролята на киберсигурността в борбата с хибридните заплахи. Основната задача на международните актьори е да се противопоставят на разпространението на невярна информация и да създадат такива способи, които да защитят международната сигурност.
Авторски права (c) 2026 Росица Филатова https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Конспиративни теории и национална идентичност: българските дистопии
Текстът анализира два съвременни български дистопични романа – „2084-та“ на Владимир Левчев и „Екс орбита“ на Васил Георгиев, и проблемите, които те разглеждат. И двата романа осмиват начина, по който корумпираната власт използва конспиративни теории, дезинформация и националистка пропаганда, за да контролира по-лесно населението. Специално внимание е обърнато на религията, по-конкретно формирането на сектите и употребата им като способ за прокарване на идеология.
Авторски права (c) 2026 Милена Галунска https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Между рисунката, машината и сцената: графичните студии на Петко Якимов като процесна и постхуманистична художествена практика
Авторски права (c) 2026 Зоран Пейковски https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Материали от Националната кръгла маса „Университетската научна периодика в областта на медиите и комуникациите - актуални проблеми и перспективи“
На 20 октомври 2025 г. от 9.30 ч. до 14.00 ч. в Нова конферентна зала в Ректората на Софийския университет „Св. Климент Охридски“ се проведе Националната кръгла маса на тема: „Университетската научна периодика в областта на медиите и комуникациите – актуални проблеми и перспективи“. Кръглата маса се организира по проект „Университетската научна периодика в областта на медиите и комуникациите – актуални проблеми и перспективи“ (Договор 80-10-42 от 23.05.2025 с ръководител: проф. д.н. Андреана Ефтимова) към Фонд „Научни изследвания“ на Софийския университет „Св. Климент Охридски“. Събитието отбеляза Международната седмица на открития достъп до научна информация, която тази година се провежда от 20 до 26 октомври и е с надслов „Кой притежава нашето знание?“ Мото на седмицата е изказването на Мишел Бачлет, върховен комисар на ООН по правата на човека, което гласи: Нашият призив днес е принципен, животоспасяващ и спешен. Хората по целия свят се нуждаят от държави, международни организации, научни и медицински институции и специалисти, за да осигурят възможно най-широк обмен на научни знания и възможно най-широк достъп до ползите от научните знания. Това е ключово за всяка ефективна политика в областта на общественото здраве. То е от съществено значение за борбата с изменението на климата (https://www.openaccessweek.org/).
Авторски права (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Реторика и медийни репрезентации на конфликта в Народния театър „Иван Вазов“
Настоящият материал разглежда медийните публикации, посветени на кризата в Народния театър „Иван Вазов“, възникнала вследствие на конфликта между Александър Морфов и Велислава Кръстева. Обект на анализ са жанровите, стилистичните и лексикалните особености на корпус от текстове, публикувани във Frognews.bg и Impressio.dir.bg. Специално внимание се отделя на начина, по който двете медии отразяват конфликта, на реторическите стратегии на основните говорители по темата, както и на трансформацията на наратива в хода на кризата чрез участието на преките и косвени участници в нея.
Авторски права (c) 2025 Ана Тодорова-Дамова https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Път през руините: как фоторепортерите моделираха глада в Газа?
Докладът поставя репортажните кадри от глада в Палестина през лятото на 2025 г. в интертекста на фотографската традиция на войни и бедствия, повдигайки въпроси от етичен и естетически характер. Във фокуса са две корици на влиятелни издания – The Economist и Time. Сцените на страдащите палестинци са разгледани като реплика на фотографски изображения от следвоенна Германия.
естетизиране и обективизиране на страданието
Авторски права (c) 2025 Йордан Ефтимов https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Как Естония изгражда бранд на дигитална нация в Европа
Настоящата публикация изследва как Естония изгражда стратегически бранд на дигитална нация чрез преплитането на наука, предприемачество и устойчива държавна визия в сътрудничество с бизнеса. Анализира се ролята на инициативи като е-Естония и програмата EURAXESS Startup Tour, които създават култура на сътрудничество между изследователи и стартиращи компании. В основата стои интеркултурният подход към комуникацията, който позволява на Естония да се позиционира като модел за иновационно и технологично развитие в Европа. Казусът илюстрира как стратегическият бранд имидж може да бъде инструмент за дългосрочна устойчивост в глобален контекст.
Авторски права (c) 2025 Рая Дренски https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Спорт, власт и комуникация: имиджовите предизвикателства на Формула 1 в авторитарни държави
Формула 1 като световно признат спорт с милиони зрители привлича авторитарни държави, които използват домакинството на състезания за подобряване на имиджа си чрез спортуошинг. Чрез анализ на казуси статията изследва как Бахрейн, Саудитска Арабия, Катар и Азербайджан използват Ф1 за отвличане на вниманието от нарушения на правата на човека и други проблеми. Изследването разглежда липсата на реакция от страна на Ф1 и ФИА като съществен проблем, подкопаващ легитимността на спорта. В заключение се предлага комуникационна стратегия за преодоляване на критиките към организациите за тяхната пасивност.
Авторски права (c) 2025 Цветелина Джамбазова https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Грaждaнскaтa отговорност кaто цeнност в съврeмeнното дигитaлно общeство
Нaстоящият доклaд изслeдвa трaнсформaциитe нa понятиeто „грaждaнскa отговорност“ в контeкстa нa съврeмeнното дигитaлно общeство. В условиятa нa бързо рaзвивaщи сe тeхнологии, социaлни мeдии и онлaйн комуникaции, грaждaнскaтa отговорност придобивa нови измeрeния – кaкто във виртуaлнaтa, тaкa и в рeaлнaтa публичнa срeдa. В доклaдa сe aнaлизирaт проявлeниятa нa отговорното повeдeниe онлaйн, включитeлно дигитaлнaтa eтикa, учaстиeто в общeствeни дeбaти и борбaтa с дeзинформaциятa. Aкцeнт сe постaвя върху нeобходимосттa от aдaптирaнe нa трaдиционнитe цeнностни систeми към новитe рeaлности и от формирaнe нa дигитaлнa културa, в която грaждaнскaтa отговорност функционирa кaто стaбилизирaщ морaлeн и социaлeн принцип. Изслeдвaнeто комбинирa тeорeтичeн aнaлиз с eмпирични нaблюдeния, бaзирaни нa тeкущи социaлни и мeдийни процeси в бългaрски и глобaлeн контeкст.
Авторски права (c) 2025 Сергей Тодоров https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Сензационни истории в социалните мрежи и дневният ред на медиите (Типология на вирусното съдържание в платформите Ютуб, Фейсбук, Туитър и Инстаграм за 2017)
Вирусното съдържание, идващо от социалните мрежи, често се включва в оформянето на медийния дневен ред. Този тип съдържание е източник на информация, която може да бъде споделена, изследвана, анализирана, проследена с течение на времето и т.н. Историите стават вирусни само тогава, когато се видят, споделят, харесват или коментират многократно – от стотици до хиляди и милиони пъти. Целта на изследването е да се разграничат основните категории съдържание и господстваща емоция в подбора на примери от топ истории за 2017 г. Като начало използваме някои ключови определения за вирусно съдържание. Също така разглеждаме каква информация е търсел светът през 2017 г. и се опитваме да установим връзката между желаната информация и потенциалното вирусно съдържание в мрежата. Изследването на типа съдържание, което става вирусно в социалните мрежи, е важно, защото може да помогне да се разбере какво вълнува аудиторията най-много по отношение на този тип съдържание, по отношение на въпроса как то влиза най-често в медийния дневен ред и какви са неговите специфични характеристики.
Авторски права (c) 2018 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Социалните медии като източник на кризи и инструмент за овладяването им – пример от практиката
Днес сме свидетели на бурното развитие на комуникационните технологии от типа социални медии, повишаване на броя интернет потребителите в световен мащаб и нарастващата тенденция за диалогичност между организациите и техните публики. Очакванията на аудиторията се променят и тя все повече изисква прозрачност при комуникацията, отворена политика на организациите и участие в отразяването, споделянето и разпространението на информацията. Това налага по-сериозен анализ на съвременните антикризисни правила и изисквания, наложени от социалните медии. В настоящата статия е разгледан пример от комуникационната практика, който илюстрира промяната във всички тези процеси. Казусът касае известния бранд Domino’s Pizza и е доказателство за това, че днес нито една организация не е защитена от репутационни заплахи, независимо от нейните мащаби, а социалните медии могат да се превърнат, както в източник на криза, така и в средство за по-бързото й овладяване.
Авторски права (c) 2017 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Текстът разглежда образа на ромите във филмите от Източна Европа.
Арт неологична лексика и визуална култура
Статията се опитва да въведе речник на съвременното изкуство (120 думи) по неологичен начин. Накратко, неологизмите се разглеждат от различни гледни точки: постмодернистични и пост-постмодернистични, философски, психолингвистични, социолингвистични, естетически, нормативни, прагматични и визуални. Новите думи се анализират както според традиционните класификации, така и в рамките на нестандартните паралели „лингвистика – изкуствознание – визуална култура” и триадата „лингвистика – визуална култура – архитектура”. Материалът включва лексико-семантични бележки за художествените неологизми: лексико-семантични минигрупи от съществителни и прилагателни. Обсъждат се различни аспекти, като словообразуване, стил, пунктуация, графики и контекст. Авторът изтъква идеята, че неологизмите не са чужди на интелектуализма; всъщност те са допълнение към интелектуалните системи. В края на статията е предоставен миниречник на коментираните неологизми.
Семиопрагматиката на Роже Оден в контекста на съвременната комуникативна парадигма
Статията проследява еволюцията на теоретичните възгледи на Р. Оден, свързани с оформянето на семиопрагматиката като научна дисциплина, изследваща особеностите на комуникацията. Авторът очертава иновативните си виждания за комуникативния процес в поредица от изследвания, най-знакови от които са „За фикцията” (2000) и „Пространства на комуникацията” (2011). Приносен е възгледът му за комуникацията като двоен процес на продуциране на текста, в който продуцентът и реципиентът са равноправни участници. Друг ключов момент в семиопрагматичната теория е идеята, че контекстът трябва да се разглежда като изходна точка при анализа на процеса на смислопораждане. Последните научни тъсения на Р. Оден са свързани с въвеждането на понятието ментално комуникативно пространсво при изследването на аудиовизуалната комуникация чрез мобилен телефон.
Мониторинг и анализ на отразяването на ЛГБТ общността в онлайн вестника „Дневник“
В статията е представен контент анализ на 188 текста от онлайн вестника „Дневник“, които са публикувани в периода 2008-2012 г. и имат отношение към ЛГБТ общността. Материалите от всяка от 5-те години са разпределени в общо 18 тематични категории. За петгодишния период се наблюдава увеличаване броя на материалите, а също и на засяганите теми (на брачното равенство например през годините се посвещават нарастващ брой статии, а за възможността еднополови двойки да осиновяват деца се заговаря едва през 2012 г.).
Ботофашизъм vs обикновен фашизъм – как Мартин Карбовски онемя във Фейсбук
Битката с езика на омразата става все по-ожесточена в поляризираното виртуално общество. В опитите си да я преборят, социалните мрежи често влизат в ролята на „цензори по неволя“. Виновници за това са и правителствата, които в опитите си да ги регулират, ги правят уязвими спрямо манипулациите на политически кукловоди и социални инженери. Дали оръжията срещу езика на омразата не са по-опасни от нея? „Заглушаването“ на един от най-влиятелните медийни гласове в българския „Facebook“ Мартин Карбовски дава отговор на този неудобен въпрос.
Авторски права (c) 2019 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Журналистиката на участието като средство за създаване, разпространяване и проверка на фалшиви новини
Статията има за цел да проследи ролята на журналистиката на участието в създаването, тиражирането (споделянето) и разкриването (докладването) на фалшивите новини.
Моделът на южнокорейската медия OhMyNews в журналистиката на гражданите
Публикацията представя модела на журналистика на гражданите, приложен от южнокорейския новинарски уебсайт OhMyNews (http://www.ohmynews.com), създаден през 2000 г., считан за пионер в световната журналистика с участието на непрофесионални журналисти. Изследват се новите функции на журналиста, редактора, аудиторията, медийното послание и журналистиката според OhMyNews. Анализира се журналистическия модел на OhMyNews спрямо характеристиките на новите дигитални медии. Проследява се развитието на медията в обществения, икономическия и технологичния контекст на Южна Корея от края на 90-те години на 20 век и началото на 21 век.
Авторски права (c) 2020 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Корпусно изследване на езика на коментарни журналистически рубрики
Предложеният метод за анализ на дискурса чрез средствата на корпусната лингвистика ползва количествени средства предимно да насочи вниманието към повторяеми явления със статистическа значимост. Изводите водят към езикови факти, анализирани с качествени методи. Данните от изследването показват, че езикът и стилът на двамата водещи Волгин и Коритаров са различни.
Съвременно приложение и демонстрация на античните реторически упражнения „Енкомион“ и „Етопея“
В настоящия доклад се цели запознаването на аудиторията с практическото прилагане на античните реторически упражнения енкомион и етопея, които са важна част от обучението на един оратор, способ за надграждането на личността му, придобиването на специфични и същностни качества, който са фундаментални за един успешен оратор. Тези реторически упражнения имат голямо приложение до ден днешен в медиите и в други сфери на обществото, които са практически и творчески инструмент за оформянето на едно ораторско слово, практическото й реализиране пред аудитория, развиването на особено ключови ораторски качества, както и помощник в израстването на личността на оратора.
Концепцията за „асансьорна реч“ се радва на широка популярност и приложение в бизнес комуникацията. Асансьорната реч представлява микропрезентация: кратка, директна, достъпна, ангажираща, убедителна реч, която е адаптирана спрямо особеностите на аудиторията и конкретната ситуация. Настоящата статия разглежда характеристиките на убедителност на асансьорната реч през призмата на реторическата наука. Поставен е акцент върху типовете аргументи, невербалната комуникация и аспектите на ефективната комуникация.
Реторичен анализ на арт-инсталацията на Давид Черни по проект на тема „Ентропа“ – стереотипи и бариери за разрушаване
Целта на реторическия анализ на арт-инсталацията „Ентропа: стереотипи и бариери за разрушаване” е да отговори на въпросите: Каква е реторическата ситуация? Каква е аудиторията, към която е адресирана? Кой е авторът? Каква е целта на визуалното реторическо послание? Каква е жанровата определеност на инсталацията? С какви визуални образи и визуална аргументация е постигната целта? Какъв е ефектът и реакциите на инсталацията на Черни? В специфичното интердисциплинарно познавателно поле на релацията реторика – неоавангардно изкуство се обяснява както създаването, така и условията за възприемане и разбиране на инсталацията като визуална политическа реторика.
стереотипи и предразсъдъци в интеркултурната комуникация
Въздействието върху другия в психотерапевтичната и медицинската практика
Професионалните взаимодействия в психотерапията и медицината са важен лечебен инструмент, съдържащ голям брой елементи и специфики. Това са изцяло структурирани отношения, в които се изгражда своеобразен работен алианс. Цел на настоящия материал е да представи част от особеностите на въздействието върху другия в пространството на психотерапевтичното общуване и на общуването в медицинската сфера. Насочена е към методите на възможна манипулация, протичаща на съзнателно и несъзнавано равнище. Манипулативността в подхода се съдържа във влиянието на характеристики като: външен вид, невербално поведение, тон и интонация на гласа, сила на звученето на изказа и др. Свързана е с определени внушения за добронамереност, сигурност, конфиденциалност, общност, власт, автономия и др.
Парламентарният дебат – критичен поглед върху практиката (2009 – 2019)
Парламентарното управление е форма на държавно управление, политически режим и „голяма сцена на обществени дебати“. В статията е представена дейността на Народното събрание през периода 2009-2019 г. като политически режим и сцена за дебати. Направен е критичен анализ на конституционните и политическите функции на българския парламент. Чрез реализацията на законодателната, конститутивната и контролната функции са представени негативни тенденции в парламентарните процедури. Констатира се отказ или избягване на парламентарен дебат между парламентарното мнозинство и парламентарната опозиция.
Телевизионен пиар и поведение пред камера. Аудио-визуални стратегии, практики, умения
В изследването се разработват няколко теоретични полета – телевизията, тв пиар, поведението пред камера, сравнителната аудио-визуална теория. Развиват се показатели за оценка на медийни практики, свързани с поведението пред камера и тв пиар. Създава се обща класификация на тв пиар.
Тренинги за развитие на просоциалната комуникация на професионалисти
Просоциалната комуникация като интеракция, при която има стремеж да се съхрани достойнството на другия, дори при наличие на конфликт, и да се подходи просоциално е във фокуса на настоящия материал. Той се спира върху дефинициите за просоциалност и просоциална комуникация и върху опита за операционализиране на просоциалната комуникация. Наред с този теоретичен обзор докладът представя идеи и насоки, извлечени от практиката, как професионалисти, в случая медицински лица, могат да бъдат обучени да развиват и надграждат комуникативните си умения, като обучителният подход е базиран на принципите на преживелищното учене.
Диспозиционно-аргументативни аспекти на ефекта на първенството и ефекта на свежестта: завръщане към класическата реторика
Настоящото изследване е посветено на реторическите приложения на два важни процеса, които оказват въздействие върху комуникацията – ефекта на първенството и ефекта на свежестта. Тяхното действие е обусловено от два основни фактора – времето между постъпването на първата и последната информация и времето, през което аудиторията трябва да вземе решение или да направи преценка. В статията се представят модели, на базата на които ораторът/комуникаторът може да засили един от двата ефекта чрез увеличаване или намаляване на дължината на изказването си. Разгледани са три основни ареала, в които това може да бъде постигнато – по отношенията на реда на изказванията, по отношение на представянето на информация и по отношение на структурата на аргумента.
Проблемът за пресъздаването на хумора в аудиовизуалния превод от български на руски език
В статията се разглежда проблемът за пресъздаването на хумора в аудиовизуалния превсд на филми и телевизионни сериали от български на русски език. Преводът на хумор в аудиовизуалните произведения на близкородствени езици представлява доста сериозен проблем, доколкото при привидното сходство и наличие на чисто лингвистични съответствия, са налице различия в особеностите на речевия узус на целевата аудитория, във възприемането на визуалните кадри, а също и в общокултурния контекст. Изучаване на преводът на смешното в близкородствени езици трябва да отчита културологичния аспект и да се базира на сходно възприемане на визуалните кадри от целевите аудитории.
Локусът на контрол в българската култура и комуникационният му израз в разговорната реч
Локусът на контрол е психологически термин, с който се обозначава в каква степен индивидите вярват, че контролират собствената си съдба. Макар че в научната литература той се изследва най-вече по отношение на отделния човек, локусът на контрол е внедрен в културата и се придобива от личността чрез възпитанието, образованието и ролята на медиите. Собствено анкетно проучване показва, че съществува сериозно разминаване между съзнателно декларирания локус на контрол и вярванията на българите. Открито заявеният локус на контрол варира от силен и умерен вътрешен до смесен. Редица практики в българската разговорна реч обаче насочват към заключението за наличието на външен локус на контрол, който най-често остава неосъзнат от българите.
Авторски права (c) 2021 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Статията изследва политическия дискурс на Уилсъновия мир в „Българския Таймс”, както наричат вестник „Мир”. Използван е методът на контент анализа, а изследваният период е от подписване на примирието през 1918 г. до Парижката мирна конференция през 1919г. Един от проблемите, които откривам и върху страниците на вестника, е липсата на дешифриращи кодове, тъй като Европа и Америка означаваха войната и мира по различен начин. За Уилсън, както и за вестник „Мир”, има добра война и добър мир. Възниква въпросът защо американският президент не успя да преведе на разбираем език на масата за преговори своя проект за следвоенен ред? Българската трагедия от Ньой доведе до разминаване в значенията на думите, които са от различен порядък – думи от стария и думи от новия световен ред.
Ролята на неправителствените организации в публичната дипломация
Един от значимите дебати в сферата на публичната дипломация в последните години е свързан с позиционирането на неправителствените организации в парадигмата на това поле. Повечето автори защитават една от двете коренно противоположни гледни точки. За част от изследователите неправителствените организации са в състояние да бъдат равноправен участник и да се борят за собствени политики, а според други те са единствено инструмент за комуникация с определен сегмент от аудиторията. Настоящото изследване се стреми към детайлно представяне на двете теоретични постановки, както и точките на колизия между тях. Впоследствие са очертани и потенциални направления за провеждане на бъдещи емпирични изследвания, чрез които да се очертае по-ясно ролята на неправителствените организации в съвременната публична дипломация. Публикацията е част от проекта „Измерения и трансформации на дигиталната публична дипломация: Дефиниране на полето, комуникационни канали, заинтересовани страни и измерване на ефективност“, финансирана от Национална програма „Млади учени и постдокторанти“ 2021.
Как психологията може да помогне за решаването на проблема с фалшивите новини
Бумът на онлайн фалшиви новини в световен мащаб насочи вниманието на редица изследователи към този феномен. Освен научния интерес към темата, впечатление прави и желанието на множество социални актьори да бъдат създадени механизми за ограничаване на дезинформацията в интернет. Социалните мрежи се опитват да регулират собствените си платформи по подходящ и ефективен начин, различни държави и общности от държави обмислят и разработват законодателни мерки срещу фалшивите новини, създават се компютърни алгоритми, които да разпознават невярно съдържание. Всички тези усилия обаче няма да донесат желания резултат, ако имплементираният подход не е принципно правилен. Настоящият текст е опит да се посочи как съвременните постижения на психологията и когнитивните науки могат да залегнат в основите на почти всички предприемани и планирани мерки срещу фалшивите новини. Актуалното научно разбиране за човешкото поведение е в състояние отчетливо да помогне в борбата с онлайн дезинформацията, ако бъде взето предвид и разработваните мерки бъдат съобразени с него.
Лексикален количествен анализ на съдържанието в сравнение с други методи за изучаване езика на печата
Статията разглежда няколко типа анализи на медийното съдържание. Количественият анализ на съдържанието винаги е необходима първа стъпка в изследването на всеки медиен поток. Този вид изследване дава възможност за обективно посочване на теми и тематични линии в дадена медия. При лексикалния количествен анализ на съдържанието както единицата за анализ, така и мерната единица е думата. Обособяват се две течения (методът на водещите думи и методът на ключовата дума). Предлагат се дефиниции на понятията „текстов образ на света“ и „езиков образ на света“. Изложени са алгоритми за прилагане на представените методи.
лексикален количествен анализ на съдържанието
количествен лексикален текстов образ на света
Авторски права (c) 2022 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Статията разглежда основните аспекти в информационната война между Русия и Украйна за Мариупол – кого подкрепят жителите на града, кой е виновен за цивилните жертви и разрушенията в Мариупол, доколко са истинни твърденията на воюващите страни. Внимание е отделено и на медийното отразяване на четири конкретни събития при обсадата на Мариупол – пораженията на Родилен дом №3, разрушаването на театъра, евакуацията на цивилните от завода „Азовстал“ и блокирането на кораба „Царевна“ в пристанището.
Метаданни, говорене и разбиране в дигиталните маркетингови комуникации
Изследването на дигиталните маркетингови комуникации в мрежата е неделимо от изследването на метаданните, с които уеб съдържанието на тези комуникации бива или следва да бъде описвано. В тази статия са представени теоретични аргументи в подкрепа на тезата, че текстовете на дигиталните маркетинговите комуникации в мрежата следва да бъдат възприемани (и създавани) като колективно действие и заедно с това разбирани от гледна точка и на функцията им на дигитални обекти. В статията са представени погледи към говоренето и разбирането в интерактивната, взаимосвързана на ниво текст и метаданни.
Пълна прозрачност или контролирано изпускане на информация като дилема на съвременния кризисен PR
Използването на контролирано изпускане на информация в днешния информационен XXI век е факт и някои биха го определели като действителен проблем, ако не се използва правилно само в определен сектор и при определени обстоятелства. Други пък биха го определили като оръжие или средство за постигане на определена комуникационна цел, но за сметка на огромни рискове. Важното в случая е, че изследването на подобни действия би разкрило една практика, която се развива от дълго време и за която не е обърнато достатъчно внимание. И не само. Използването на тази тактика в съвременния комуникационен свят крие огромни рискове, които могат да имат много тежки последици в един комуникационен процес. Контролирано изпускане на информация е процес, при който комуникационните специалисти използват, за да бъде съобщена дадена информация, но в точно подбран момент и ситуация. „Спускането“ на тази информация в повечето случаи цели заблуда на обществеността – тя може да бъде изцяло невярна, недостоверна и на по-късен етап опровергана от комуникационните специалисти, частично вярна или напълно вярна. В последните два случая това се прави, за да се проучи каква би била обществената реакция при дадено намерение за определени действия на дадена институция – министерство, агенция, правителство, неправителствена организация. Ако няма отрицателна публична реакция за намерението на институцията или организацията след „изпускането“ на информацията, следователно шумът в комуникационния процес е минимален. Следователно контролираното изпускане на информация е инструмент в съвременния кризисен PR, който може да се прилага в различни комуникационни ситуации и с различни цели. Това е тактика, която цели в кризисни моменти за дадена обществена организация, институция, публична личност или корпорация да провери, в повечето случаи по анонимен път, непряко свързан с организацията, публичната реакция за дадено намерение, или да се публикува заблуждаващата информация, която цели да отклони общественото внимание в друга насока. За прилагането на такива действия се изисква голяма доза находчивост и преценяване на точния момент, в който това да се случи. Рисковете за организацията не са толкова големи, тъй като това е тактика, която трудно може да бъде доказана, че е използвана. Причината е, че се използват медии и правото да бъде защитен източникът на информация, ако той пожелае това. По този начин трудно, ако не и невъзможно, е да се разбере кой и защо е казал на определен журналист да публиква дадена статия и какво цели източникът (организацията).
Авторски права (c) 2022 Сергей Тодоров https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Съществува ли текстова картина на света?
Статията „Има ли текстов образ на света“ ще представи най-важните мнения в Полша относно взаимозависимостта на езиковия образ на света и текстовия образ на света. Тя ще се опита да отговори на въпроса от заглавието на базата на емпирични примери. Създаването на текстова картина на света е вид изследване на дискурса. Текстът предлага да се обърне към лексикографската традиция (създаване на тематични речници) и към количествения лексикален анализ на съдържанието. Емпиричният материал, използван в статията, се състои от три текстови корпуса от по 250 000 думи всеки. Те събират текстове, взети от младежки списания от 90-те години. Възгледите, представени в статията, са в опозиция на констатациите на люблинската етнолингвистична школа.
Форми на мултимедийна журналистика: Българското национално радио във виртуалното пространство
Статията има за цел да направи кратък теоретичен обзор на понятието „мултимедийна журналистика“, като премине през причините за нейното възникване, дефинициите и развитието ѝ. Трансформацията с появата на интернет променя не само формите за репрезентация и изграждане на медийно съдържание, но също ролята на журналистите и аудиторията. Тези два процеса: развитието на мултимедийните форми и променящата се роля на участниците в журналистическия процес също са разгледани и описани в статията. Посредством споменатите в теоретичната част от изследването мултимедийни форми на журналистика, е направен анализ на представянето на Българското национално радио във виртуална среда. В края на статията са синтезирани изводите от анализа и са формулирани препоръки на база събраното научно знание за подобряване на представянето на общественото радио в интернет.
Авторски права (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Бранд лингвистиката като холистична перспектива при изучаването на бранд комуникацията
Текстът обсъжда необходимостта от въвеждането на „нова“ научна дисциплина – бранд лингвистика, която интегрира теоретични рамки и изследователски методи на свързани с езика дисциплини като психолингвистиката, социолингвистиката и семиотиката, за да очертае нова интердисциплинарна перспектива към управлението на марката. Въз основа ва модела на Б. Шмит се поставят важни проблеми в процеса на брандирането, за да се докаже, че бранд лингвистиката предлага холистичен подход за проучването им.
Традиционни комуникационни модели и нови технологии в PR комуникацията
Навлизането на дигитализацията в живота на съвременното общество доведе до глобални промени в икономическата и в социално-комуникативната сфера. Новата динамична информационна среда изисква прилагане на специални комуникационни умения, както и на нови форми на социално взаимодействие между организациите и целевите публики за постигане на високи нива на ангажираност и ефективност в комуникацията. За по-добро разбиране на трансформацията в общуванията е необходимо да бъдат проследени различни комуникационни модели, които се използват за задълбочено проучване на процеса на комуникация в полето на връзките с обществеността. Също така е важно да бъде очертано влиянието на дигитализацията за обособяване на интегрирана среда, която предполага диалогичен подход и нов тип управление на комуникационните процеси. Целта на публикацията е да се направи съпоставка между класическите подходи за изследване на масовата комуникация и внедряването на новите технологии в PR комуникацията, което изисква прилагане на нови методи за проучване и анализ на дигиталните общувания, както и нови начини за достигане до целевите групи в социалните платформи.
Риторични инструменти в мултимодалните копирайтинг текстове
Статията е фокусирана върху два основни аспекта на копирайтинг текстовете – мултимодалност и риторичност с цел да се очертаят теоретичните рамки на тези понятия и да се демонстрира ролята им на инструмент за създаване на ефективни комуникативни послания. Направеният анализ дава основание за следните заключения: Комуникативната ефективност на мултимодалните копирайтинг текстове зависи пряко от правилното съчетаване на риторичните инструменти с останалите компоненти на мултимодалния текст; съобразяването с особеностите на аудиторията; постигането на синхрон между експресивност и разбираемост, между информативност и емоционалност в рамките на текста. Коментираните в статията риторични инструменти в съчетание с методологичен подход, отчитащ мултимодалната природа на копирайтинг текстовете, може да начертае насоки за създаване на ефективни комуникативни модели, приложими във всички сфери на съвременната комуникация.
Изкуствен интелект и чатботове в копирайтинга – от революция в комуникацията до фолклоризация на дигиталната постмодерност
Изкуственият интелект днес променя основните характеристики на масовата и междуличностната комуникация. Chat GPT е едновременно и канал на информация, и равноправен участник в комуникационния процес. По този начин се прави корекция в класическите модели на комуникация, като тези на Шрам или Шанон-Уивър, където изпращачът, приемащият посланието и каналът са отделни елементи в комуникационния процес. Фактът, че Chat GPT може да бъде едновременно изпращач и канал на посланието, предопределя и значимата му роля в комуникацията. Освен многобройните предимства на изкуствения интелект статията разглежда и някои сериозни предизвикателства, пред които се изправя съвременната цивилизация, като въпросите за развитието на когнитивните способности, таланти и умения на индивидите при наличието на чатботове, за взаимовръзката между технологиите и психологическото добруване на човешките същества и за необходимостта от правна и етична регулация на употребата на Chat GPT. Изкуственият интелект обозначава цяла нова епоха в дигиталния сторителинг. Способността му да съхранява, извлича и непрекъснато да обработва постъпващата информация, както и да запаметява всяко взаимодействие с потребителите, извежда масовата комуникация на едно ново, по-различно ниво, където дигиталната интеракция и дигиталният сторителинг се анонимизират, деперсонализират и подлежат на специфична фолклоризация.
Имиджови роли на пиар текстовете в собствените медии на корпоративните брандове
В статията се разглежда приносът на собствените медии в комуникационната политика на бизнес организациите. Целта на проучването е да се обособят общите имиджови функции на различни пиар текстове, които се публикуват в онлайн платформите на компаниите. Изследването се гради върху хипотезата за взаимодействието между отделните съдържания и доминиращата роля на пиар текстовете в наратива за предимствата на корпоративните брандове, които се конкурират за потребителското внимание в условията на дигиталните комуникации. За изследователската цел е приложен методът изследване на случай (case study).
Популистки разкази за миграцията в България: „бежанската криза“
Миграцията е силно политизиран феномен. Тя е сред любимите теми на популистите, които с разказите си за нея създават кризи, които инструментализират за своя изгода. Българският случай е особено интересен. Страна на емигранти, с остър демографски проблем, чийто политици (пре)откривайки имигрантите ги превръщат в най-удобния друг. Липсата на опит с „видими“ имигрантски общности и (погрешното) представяне на емиграционните процеси като национална катастрофа в най-бедната от държавите – членки на ЕС, на фона на доминиращи популистки дискурси, довеждат до негативни обществени нагласи спрямо търсещите закрила. Политическото анти-мигрантско говорени се претворява в политики или липсата на такива, което и в двата случая създава криза. Настоящата статия се фокусира върху един от най-ярките периоди не само в българския миграционен опит, но и в европейския, който остава в историята с названието „дългото лято на миграцията“ (Каспарек и Спиър 2015). Анализът се фокусира върху политизацията на миграцията в България през този конкретен времеви отрязък. Този процес се интензифицира именно тогава, но всъщност е повратна точка във формирането на политики и обществено мнение, белязал и годните след това.
„Усъвършенствуване“ и „изчегъртване“ за политическа и медийна употреба
Изследването разглежда най-употребяваните в политическата комуникация думи в два исторически периода от развитието на страната-тоталитарния и посттоталитарния. Проследено е навлизането на лексемите „усъвършенстване“ и „изчегъртване“ в медийния дискурс с цел да бъдат проучено тяхното установяване в журналистическия речник и превръщането им в лексикални доминанти и емблеми на публичната комуникация в двата периода. Причините за журналистическото усвояване на представителните образци от политическата лексика са различни. В тоталитарната държава медиите безалтернативно възпроизвеждат идеологемите и езиковите клишета на властта и са деен участник в държавната пропаганда. В посттоталитарния период, в условията на свободен медиен дискурс, журналистите заемат за употреба думите, които медиатизираното политическото поведение и комуникация произвежда по таблоиден стандарт. Медийното тиражиране и преекспониране на модерната политическа лексика и в двата периода е индикация за доминиращата роля на властовия дискурс в публичната комуникация.
Жанрът „телевизионен маратон при бедствие“. Войната в Украйна и битката на телевизиите
Статията изследва телевизионните маратони при отразяване на извънредни събития, като в центъра на анализа е войната в Украйна. Според Даниел Даян и Елиху Кац медийните събития са „големи празници на масовата комуникация“, а телевизионните маратони се обособяват като жанр на медийната комуникация. През последните години зачестяват т.нар. конфликтно ориентирани медийни събития, които имат свои специфики. Телевизиите все по-често прекъсват програмите си и излъчват извънредно от мястото на събитието по време на бедствия, терористични заплахи или война. Прави се сравнителен анализ на медийното отразяване на войната в Украйна на трите национални телевизии – БНТ, БТВ и Нова телевизия. Изводът е, че при такива събития, които нарушават ежедневната рутина, медиите влизат в остра конкуренция за зрители, използват богат набор от жанрови и реторични похвати за привличане на вниманието, но смисълът на случващото се задават един и същи експерти с едни и същи или сходни аргументи.
„конфликтно ориентирани медийни събития“
Авторски права (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Относно въпроса за политическата стигматизация
Статията разглежда как хората взаимодействат с политически различните, представляващи „опасност“ за техните вярвания и позиции. Преди да бъде разгледан феноменът политическа стигматизация, е направен преглед на съвременните теории за изграждането на политическа принадлежност. В частност, теорията за големите пет. Направен е опит да се докаже, че политическата принадлежност, не е плод на рационални разсъждения. Следователно омразата спрямо Другия, също не би могла да бъде проявление на човешкия интелект. Разгледани са също връзките между личността и политическите позиции и идеологии. Направено е разграничение между стигматизация и политическа стигматизация.
Ролята на социалните медии във формирането на политически имидж: анализ на профилите на Бойко Борисов, Слави Трифонов и Кирил Петков във Facebook през 2021 година
В наши дни социалните медии играят все по-голяма роля в обществения и политически живот и са станали важен канал за комуникация между политиците и гражданите. В този контекст, настоящата статия ще проучи ролята на социалните медии за изграждане на политически имидж, като постави фокус върху профилите на водещите политици в България през 2021 година. Статията ще вземе предвид победителите в трите тура на парламентарните избори през 2021 г. и ще анализира Facebook профилите на лидерите на съответните партии. За анализа на активността им във Facebook, ще бъдат разгледани броят на публикациите, тяхната тема, обемът им, както и дали включват снимка, видео или препратка към външна публикация и дали използват хаштаг. Проследени са и реакциите, коментарите и споделянията на постовете, за да се отчете ангажираността на аудиторията към публикациите. Изследването може да даде полезна информация за използването на социалните медии в политическата комуникация.
Политическата комуникация – между регулираните медии и нерегулираните платформи
Традиционните медии отдавна не са светая светих на политическата комуникация. Те са в конкуренция със социалните мрежи, които формират начина, по който общуваме и възприемаме реалността. Това означава, че е установен нов modus operandi за поведението на медии и политика и се осъществява огромна по мащаба си социална промяна, сравнима с поврата, предизвикан от печатарската преса на Гутенберг. В статията се коментира медийната трансформация като една от основните причини за промяната на политическата комуникация.
Футболни метафори в българския политически дискурс
Според теорията на когнитивната лингвистика метафорите оформят не само нашата комуникация, но и начина, по който мислим, действаме в ежедневието си и дори гласуваме. Целта на статията е да опише манипулативната употреба на футболни метафори в българския политически дискурс. Обект на когнитивен дискурсен анализ са политически текстове, публикувани в български вестници и в Интернет през последните 10 години. Българските политици и журналисти често използват метафори и образен език не само за да забавляват публиката си, но и за да повлияят на подсъзнанието на избирателите.
Изследване на потребителските нагласи по отношение на инфлуенсърите и тяхното сътрудничество с брандове в България
В изследването се прави опит да се проучат потребителските нагласи по отношение на инфлуенсърите и тяхното сътрудничество с брандове в България. Проведе се онлайн в периода декември 2020 – януари 2021. 304 респонденти попълниха анкетна карта с 18 въпроса – затворени, с множествен избор и отворени. Основната цел е да се установи дали в България има наличие на псевдоинфлунсърство, превърнало се в самоцел поради доходността, или се наблюдава инфлуенсърство, което е в процес на развитие. Също така да се отговори на въпроса дали в България реално има инфлуенсъри, или се следва западен модел на поведение при потреблението на продукти и услуги.
Лозунгът като интегрална част от визуалната пропаганда през социализма в България
През годините на социализма в България широко се използва визуална пропаганда с цел убеждаване на населението в правилната линия на политиката на БКП, възпитаването му в социалистическите идеали и постигането на заложените в плана за развитие цели. Формите на визуалната пропаганда или нагледната агитация, както се нарича през този период, са разнообразни, а лозунгът заема централно място в тяхното съдържание. Целта на текста е да анализира някои от най-често използваните форми на визуална пропаганда, да посочи техните характеристики и ролята на лозунга в изграждането на съдържателната им част. Методологията използва контент анализ, както и сравнителен анализ. Направени са предложения за авторски дефиниции и класификации, които могат да бъдат предпоставка за бъдещи изследвания.
Въздействието на трансмедиите за социални каузи продължава да става все по-често използвана практика за комуникиране. Причината за това е този вид комуникация е, че тя е изключително ефективна, достига до по-широка аудитория и изиграва ключова роля за идентичността на компанията – фактори, които облагодетелстват крайната мисия на организацията – да окаже въздействие със социалната си кауза, да промени нагласи и да привлече по-голяма аудитория. Настоящото изложение ще изследва явлението трансмедия, ще проследи възникването му, академичните му определения и противоречията, свързани с него. Ще бъдат анализирани и трансмедийни комуникации.
Кратките остроумия за класическия българин във Фейсбук – установяване на жанра и преглед на езиковите му белези
Текстът разглежда появата на непознат допреди няколко години тип хумористичен жанр във Фейсбук, оформящ нови речеви конструкции във виртуалната медия, нов маниер на словесно изразяване. В много от случаите тези вербални форми са част от мемове, имащи особена, почти нормативно установена текстова съставка. Именно тази нейна нормативност обуславя словесните опуси като нов медиен и фолклорен жанр. Кратките прозаически фрагменти за удобство са наречени „ганьографи“, защото те осмиват новите превъплъщения на съвременния Бай Ганьо, наричан от членовете на групите за хумор и забавление „класическия българин“ или „класѝка“. Първоначалното авторство на тези остроумия впоследствие става трудно проследимо при множеството препубликации, докато накрая се губи и така много от тях се превръщат в своеобразен виртуален фолклор – фолклоризират се. Тяхната поява се разглежда двупланово – като текст вътре в мема и като текст, откъснат от разпадането на мема. Поради полето си на поява и развитие ганьографите принадлежат едновременно и на съвременната фолклористика, и на медийния език. Макар и да са изначално кратки форми, те могат да се развиват и до по-обемни повествователни цялости, почти до равнището на късия разказ. Разгледани са културният и смисловият облик на етюдите за класическия българин, както и наративните им проекции, но по-голямата част от разработката изследва езиковите аспекти на тези новопоявили се словесни построения – сравнително подробно са анализирани граматичните им, лексикалните и стилистичните им аспекти. В края е представена връзката на словесния жанр с образа, възможното му освобождаване от синкретичната му неотделимост спрямо визуалното и са добавени обширни приложения.
Комуникацията на Gen Z: Търсене и oбмен на информация в eрата на изкуствен интелект във висшето образование
Днес хората общуват повече с екрани, отколкото един с друг в реални човешки взаимодействия, а те са от решаващо значение по време на глобални кризи. Това се отнася с особена актуалност в сферата на висшето образование, където поколението Gen Z е обучаваното в момента, и фокусът е към спечелване на тяхното внимание, доверие и ангажираност. Настоящият анализ подхожда многоаспектно към човешкия фактор в търсене и използване на информация, особено в среда, която тепърва все по-осезаемо ще бъде доминирана от изкуствен интелект. Разглежда какво е информационното поведение във висшето образование и влиянието на изкуствения интелект върху търсенето и обработването на информация в трупане на знания.
Авторски права (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Културни възприятия в българските образователни институции: основни и средни училища
Образът на етническия друг в България принципно е негативен. Причините за това се търсят в недостатъчната информираност и въздействието на медийната среда. Съществува крещяща нужда от обговаряне на темата за етнокултурната класна стая в обществото и нарастваща потребност от проучване на въпроса за педагогическите мултикултурни нагласи и интеркултурна компетентност. Анализирани са резултатите от собствено емпирично проучване, проведено през 2023 г.
Наблюдения върху аспекти от потребителското поведение онлайн
В период по-малък от десетилетие технологичните скокове предоставят все повече и повече методи за комуникация, като освен количествено повишаване, качествата като бързина на съобщенията, обема от информация, средства и механизми, и други, също следват скорострелно развитие. И въпреки това, потребителите губят базовата хигиена на комуникацията. Поведението, което гарантират безопасни, уважителни и ефективни взаимодействия в цифровата среда, някак си се превръща в рядкост, особено между потребители, които са на различни мнения. Статията, предложена на вашето внимание обръща поглед към проблемите на комуникацията в социума и по-точно в цифровата комуникация, като основен фокус ще бъде насочен към модерните тенденции в поведението на публиката при потребление на онлайн платформи.
Все още ли е възможен маркетингът чрез съдържание?
Днес създаваме повече съдържание от всякога, благодарение на технологиите, които улесняват създаването и споделянето на снимки, видеа и текстове. Във време, когато всеки може да бъде автор, обществото е затрупано с информация – от съществени новини до тривиално съдържание.
Лингва франка – концептуализация и процеси на развитие
Статията е насочена както към проследяване етимологията и изясняване на понятието лингва франка, така и към разграничаването на феномена от контактните езици. Въвежда се понятието АЛФ (английски език като лингва франка) и се дискутират причините за превръщането на английския в първата глобална лингва франка – какви са условията необходими за приемането на един език като международно средство за общуване и съществуват ли характеристики, присъщи на такъв общ език?Обсъжда се също факта, че съществуват разлики между нормативния английски език и АЛФ, като вниманието се фокусира върху английския като международно онлайн средство за комуникация.
Рискове за децата в интернет: явлението „мозъчно гниене“
Трансформациите, които ни предлагат високите технологии днес, генерират много въпроси около съществуването и развитието на човечеството занапред. Като основен приоритет за всяко общество децата са изложени на рискове не само поради неравностоен социален статус, а и заради светкавичното навлизане на изкуствен интелект в битието ни. Статията има за цел да открехне вратата към друг прочит на рисковете при младежите – не физическите и социални неравенства, а покосяването на менталното развитие на детето, породено от силното влияние на виртуалната мрежа. Резултатите затвърждават мнението ни, че прекомерният престой на децата пред екрани, предполага развитието на придобилият известност термин „мозъчно гниене“.
Особености на завършека на българските новинарски текстове в интернет
Особеностите на текстовете на новините в интернет вече дълго време са актуален изследователски предмет. Те се променят в отговор на динамичните процеси в обществото и в езика. Предложеното изследването представя съвременния облик на завършека на българските новинарски текстове в интернет – най-вече неговите синтактични, текстолингвистични и архитектонични характеристики. Изтъква някои отклонения от препоръките за оформяне на край на медийна новина и в допълнение към това представя интересни тенденции.
Манипулативна употреба на сегашно време в заглавията за известни личности в онлайн таблоида „България Днес“
Употребата на сегашно време в заглавията за известни личности в онлайн таблоида „България днес“ затруднява определянето на времевата ориентация на глаголното действие преди прочита на същинския текст. В анализираните текстове се наблюдават различни употреби на сегашно неактуално време във връзка с постигане атрактивност на текста, подтикване на читателя към прочит на същинския текст и обрисуване на негативен образ на известните личности, за които се пише в материала. Манипулативния ефект се постига чрез употребата на сегашно време вместо бъдеще време, употреба на експресивни глаголи в сегашно време, употреба на глаголна форма, която може да бъде интерпретирана в сегашно или минало време, употреба на агресивна лексика и употреба на двоеточие и коментарна част.
Киното като културен посланик в България: Статистически поглед към киносалоните (01.01.2015 – 28.10.2024)
Настоящото проучване разглежда статистически данни относно държавите, чиито продукции най-често са прожектирани в комерсиалните киносалони в България. Данните се отнасят за периода от 01.01.2015 г. до 28.10.2024 г. В информацията са филтрирани филмите, излъчвани на кинофестивали, както и тези, намерили място единствено в бутиковите киносалони в страната. Предоставените от Националния филмов център данни съдържат: име на филма, страна на произход, държава съпродуцент, брой зрители и дата на премиера. Тъй като името на филма и датата на премиерата са ирелевантни за настоящото изследване, тези данни не са взети предвид. Екстраполирани са континент, официална религия и политически съюз.
В статията се разглеждат определени акценти в медиатизацията на един от феномените на градската култура – уличното изкуство. Изследователската визия е фокусирана върху медийните проекции на стрийт арт-а в динамичната епоха на цифровите технологии, на неудържимата инвазия на изкуствения интелект във всяка сфера на социално-икономическия живот. Обект на изследването са обособените в българското медийно пространство идентификации на уличното изкуство и неговите роли в развитието на съвременните градове. Предмет на проучване са публикации в специализирани сайтове и рубрики за култура и изкуство, които проследяват превъплъщенията на стрийт арт-а през последните десет години.
Авторски права (c) 2025 Медии и език https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Автопортретът като „вътрешно пространство“
Статията разглежда пространството като флуидна категория на взаимодействие между автор и публика, в чието вътрешно измерение автопортретът става съсредоточие на себепознанието и себеразкриването, далеч надскачащи рамките на жанра. Като емпирична база и отправна точка на тези разсъждения, настоящият текст се опира на примери от изложбата на Галина Цветкова и Дионисий Каламарас „Вътрешно пространство“, състояла се в Изложбени зали „Рафаел Михайлов“, гр. Велико Търново (2021г.).
Сравнението в речта на спортните журналисти
Сравнението е фигура на речта, стилистично средство за директно съпоставяне на различни обекти и привидно несвързани категории. Съпоставя се един предмет, лице, картина, явление с друг; прието е да се сравнява непознатото с познато, далечното с близкото, абстрактното с конкретното и т. н. Сравнението се реализира в две части. В първата обикновено се съобщава това, което ще се онагледи, а във втората – това, което е познато и ще се използва за онагледяване. Двете части се свързват с думите „като“, „като че“, „сякаш“, „също така“, „подобно“, „тъй както“, „прилично на“, „наподобяващо“ и други. От сравнението се е появила метафората.
Фейсбук падна в капана на собствената си акселерация. Макар да го отрича, най-голямата социална мрежа се превърна в медийна платформа, която обаче няма „главен редактор”. Затова и Фейсбук се люшка между налагането на абсурдна цензура, от една страна, и тоталното си безсилие пред пропагандата, фалшивите новини и кампаниите на троловете, от друга. Социалната мрежа роди и нов, зловещ жанр – „Смърт на живо” – риалити, който алгоритмите засега не могат да овладеят.
Пол по избор (анкетно проучване на нагласите към понятието „джендър“)
Текстът представя анализ на употребата на термина „джендър“ в Истанбулската конвенция и вариантите на термина в българския превод на документа. Представят се накратко резултатите от анализа на медийната употреба на термина „джендър“, както и новите значения на думата в медийния контекст. Резултатите се подкрепят с анкетно проучване на на обществените нагласи към понятието „джендър“ и на разбирането му. В изводите се откроява заключението за дискредитирането на понятието и невъзможността терминът да бъде приет извън негативните конотации, които носи вследствие измененията на значението му.
Езикови специфики при отразяването на движенията „Me Too“ и „Time’s Up“ в англоезични издания
През октомври 2017 г. социалните медии дават началото на две движения: “Me Too” и “Time’s Up”. За по-малко от месец обаче те прескачат дигиталните граници и имат значителни последици за „реалния“ живот на обществото. Хората вече спокойно публично обсъждат темата сексуално насилие, премахнато е табуто върху подобни обсъждания. С помощта на контент анализа в тази статия изследваме как две британски медии – ВВС и The Guardian – чрез своите коментари отразяват събитията около тези движения. Целта ни е да проверим с какви теми се свързват движенията при отразяването им в медиите и дали авторите на текстовете изказват подкрепа или критика към движенията или пък се стремят да останат безпристрастни.
Лингвостилистичен анализ на медийните текстове, отнасящи се до ЛГБТ общността (анализ на материали от онлайн вестника „Дневник“ за периода 2008 – 2012 г.)
Разгледани са различните номинации за хомосексуални мъже и жени, бисексуални и трансджендър хора, както и колективното им назоваване като общност и подгрупи. Проследена e честотата на поява по години на по-добре представените названия за периода 2008-2012 г.
Някои наблюдения върху „мога“, „искам“ и „трябва“ в публичната реч на политиците
В статията се разглеждат употребите на три модални глагола в сегашно време: мога, искам и трябва в два регистъра на публичната политическа реч: интервю и парламентарна реч. Поведението на глаголите е проследено в два аспекта: честота на появата на сегашните словоформи на глаголите в двата регистъра и съчетаемост на глаголните словоформи с глаголи в десния контекст.
„Черно на бяло” в печата: eзикът на българския рок, прочетен в Прехода
Когато изследваме черно-белите следи на рок групите от Второто поколение в годините на Прехода – логичният избор е печатната преса. Имаше едно радио и една телевизия, но до 1990 г. там имаше и Комисия-цензор. Младите рок музиканти превзеха читалища, клубове, сцени, но посредниците в комуникацията бяха хартиените медии. А редакционната политика определяше стила и езика на пресата. Специалистите разсъждават, че от социолингвистична гледна точка не съществува български език изобщо, а български език на всеки, който го говори. В този смисъл езикът на вестниците е фактор, който не бива да се подценява, той е мултикултурен феномен. Мишката още не бе подяла книжката и периодичният печат е реалната „библиотека на спомените”. Наложи ли рокът своя професионално специализиран жаргон и терминология на журналистите и медиите, които пишеха за него в периода между 1987-а и 1992/93-а. Ще открием ли нов език в българския печат? Ще ни подразни ли?
Тенденции в създаването на прессъобщения за новите медии
Статията предлага анализ на 100 прессъобщения, избрани по метода на максималната вариация (хетерогенна извадка), описан от М. Патън. Изследването се позовава на анализа на Я. Нилсен, който открива 3 ключови характеристики на текстовете в новите медии – краткост, сегментираност и хипертекстуалност – и проверява дали същите характеристики могат да бъдат набелязани и при избран тип копирайтинг текстове, създавани за нуждите на ИМК – прессъобщенията. Изследването показва, че и трите описани от Я. Нилсен особености могат да бъдат открити и в избраните копирайтинг текстове.
Реторическите упражнения – древна практика и модерна необходимост. Комуникативно-тренинговите модели в обучението по реторика
Статията е мотивирана от идеята за разработване на практическата реторика като област на модерното реторическо познание. Застъпена е тезата, че в полето на приложната реторика резонират както традициите и приемствеността, така и новите проявления на науката за убеждаването. Анализирана е високата ефективност от прилагането на комуникативно-тренингови модели в съвременното обучение по реторика. Основната им методична единица – реторическите упражнения, с присъщото им многообразие на форми и функционалност, представляват пресечна точка на древни традиции и модерни перспективи и показват защитимата връзка между реторическата класика и новите проявления на науката за убеждаващата комуникация.
Корпоративната култура – мисия, визия, ценности. Реторически модели, използвани при работен семинар за повишаване ефективността на бизнес комуникацията в екипа на компанията
Корпоративната култура е симбиоза между мисията, визията и ценностите на една компания. Настоящата статия разкрива използваните реторически модели при реализирането на работен семинар за повишаване ефективността на бизнес комуникацията в екипа на компанията. Използвана все по-често като основен инструмент за повишаване популярността на работодателската марка Employer Branding, корпоративната култура се налага като задължително условие за устойчиво развитие. Тя е базата на корпоративната комуникация и използва доказани реторически похвати за постигане на балансирано и успешно общуване на организацията с нейните вътрешни и външни аудитории.
Реторически техники в преговорния процес
Статията анализира основни вербални техники и стратегии в политическите и бизнес преговорите. Като реторическа технология и въздействие са анализирани някои от най-често използваните преговорни техники: “Дяволчето“, „Схрускването“, „Отхапването“. Изведени са аргументативните преимущества на похватите от вида „принципно водене на преговори“, базирани на теорията на Р. Фишер и Б. Юрай. На практическа основа са анализирани и основните поведенченски стериотипи при „мекото“, „твърдото“ и „принципното“ преговаряне, като се стига до конструктивни препоръки по отношение на предварителната подготовка. В заключение е поставен акцент върху възникването на необходимост от внимателна диагностика на ситуацията, определяне на целите на преговарящия, както и оценяване на целите на отсрещната страна.
Исторически и съвременни форми за алтернативно решаване на правни спорове
В статията се прави кратък анализ на характерните особености на утвърдения в континенталната правна система модел на законодателство и държавно правораздаване, с оглед тяхната ефективност при регулирането на обществените отношения и разрешаването на възникналите правни спорове. Прави се съпоставка с историческите и съвременни форми за решаването на правни спорове: църковния християнски религиозен съд, мировото правораздаване и медиацията.
Масовите отклонения от книжовноезиковите норми в медиите – грешки или нови норми?
В речта се наблюдават явления, които се отклоняват от книжовноезиковата норма и се употребяват масово, т.е. представляват „масови“ грешки, които общуващите с течение на времето спират да оценяват като отклонение в езиковото си поведение. Обичайно такъв тип грешки се интерпретират като проява на ниска езикова култура и като остър дефицит в познаването на книжовноезиковите норми. Всъщност много вероятно е да става дума за промяна на нормата, която е настъпила, но все още не е намерила отражение в кодификационните документи. В статията се анализират масови грешки в медиите, които вече не се осъзнават като дефекти на устната реч.
Реторически техники в парламентарните дебати
В статията се анализира прилагането на реторическите техники „възвратен удар“ и „реторичен диалог“ по време на парламентарни дебати. Основна теза на автора е, че умелото прилагане на реторични техники невинаги допринася за убеждаване в ораторската теза, но предизвиква дискусия и въздейства върху аудиторията. Основните теоретични понятия са разгледани в първата част на текста, след което са анализирани откъси от два парламентарни дебата, по време на които са приложени техниките на възвратния удар и реторичния диалог. Проследявайки развитието на дебатите и резултатите от тях, авторът доказва тезата си, че използването на реторическите техники при защита на ораторската теза не е достатъчно условие за промяна на нагласите на аудиторията, но предизвиква дискусия и внушава идеи.
Прякото онлайн излъчване (live streaming) от министър-председателя във фейсбук като инструмент за комуникация. Някои реторически и комуникационни аспекти
Настоящото изследване цели да направи преглед на някои реторически и комуникационни аспекти на прякото онлайн излъчване (live streaming). Форматът се използва от министър-председателя при пътуванията му с автомобил, при които той излъчва на живо от автомобила разговорите със събеседнците си, документира работния си ден, отразява свои служебни посещения и срещи. Хипотезата, от която изследването изхожда, е, че прякото онлайн излъчване има по-голям реторически, комуникационен, медиен и пиар- потенциал, може да постига убеждаване, представлява средство за политическо влияние и има редица предимства пред традиционните форми на публична комуникация.
За някои тъмни места в генеалогията и феноменология на тренингите
В статията се поставят и анализират слабо изследвани и преднамерено табуирани въпроси и казуси от феноменологията на тренинговите методи и техники. Показани и обяснени са някои дискретни връзки и зависимости между различни – синхронни или диахронни – епохи, типове общества и социални практики, в които формират и използват сходни или непознати за съвременните хора прототипни версии на днешните тренинги. Визирани са и някои тъмни страни от истинската история на най-заслужилия за тяхната популяризация учен – Курт Левин. Осветяват се и някои от корелации на тренингите с властта.
Тенденции в писането на абстракти за български научни списания: езиков анализ
Абстрактът в писмен вид като задължителен реквизит на научната публикация е първата, а понякога и единствената част от нея, до която читателят има достъп. Комуникационната му роля е представяне на публикацията и стартиране на взаимодействие между основния ѝ текст и аудиторията. Основният научен проблем на проучването са тенденциите в езика и стила на писане на абстрактите в системата на научното публикуване в България. Предметът на непосредствен изследователски интерес са текстолингвистичните характеристики на абстракти на български език. Цел на проучването е да очертае някои актуални тенденции в езика на абстрактите в електронните научни списания в България. Задачите на проучването са три: извличане по предварително дефинирани критерии на емпиричен материал от български научни списания с онлайн достъп; представяне на изводи за издателските практики за създаване и публикуване на абстракти; да се направи езиков анализ на емпиричния материал. Използваните методи са анализ на нормативни документи за създаването на абстракти и езиков анализ на емпиричен материал. Първата хипотеза на проучването е, че в научното публикуване в България се следват световните тенденции и международните стандарти за създаване на качествено научно съдържание, включително абстракти. Втората хипотеза е, че изданията в различни научни области имат различен подход към текста на научния абстракт и това се отразява на достъпността на неговия език. В резултат от проучването е установена тенденция за липса на достатъчно издателски контрол при публикуването на научни абстракти. Авторите, независимо от научната област на списанието, в което публикуват, предпочитат структуриран текст с ясно обособени смислови части. Кондензирането на научна информация и достъпното ѝ представяне в абстракта са ключови умения, които трябва да се усъвършенстват.
Юридическият дискурс в публичната комуникация
Ефективна правна комуникация е тази, при която адресатът не само успява да получи и разбере адресираното до него съобщение, но и предприема конкретно поведение, реагира с приемане или отричане. Именно тук е ролята на медиите като транслатори в информационния поток от институциите към обществото, както и обратно. Успяват ли те да реализират тази своя функция и кои са най-честите проблеми при разбирането и комуникирането на правните термини.
Прилагане на международното право при субектите на международните отношения
Ключова тема в осъществяването на международните отношения е прилагането на международното право. От съществено значение са правата или функциите на субектите на международното право, както и зависимостта помежду им. Отношенията между субектите на международните отношения зависят от международното право в голяма степен. Основните функции, права и задължения на субектите в международните отношения трябва да бъдат осъществявани съгласно разпоредбите на международното право.
Публична дипломация за климата: градовете като нов участник
Свидетели сме на задълбочаваща се климатична криза, която не само заплашва поминъка на хората и възпрепятства развитието, но повдига важни геополитически въпроси: суверенитет, териториална цялост и достъп до ресурси като вода, храна и енергия. Тя има потенциала да причини значителни въздействия върху обществата, подкопавайки сигурността на хората и увеличавайки рисковете от конфликти и нестабилност. Справянето с тях изисква стратегически и координиран отговор на глобално ниво. Инструментите на публичната дипломация са сред възможните стъпки за решения и отговори. Макар под климатична дипломация до голяма степен се разбират преговорите между правителствата в контекста на Рамковата конвенция на ООН за изменението на климата (UNFCCC), множество научни анализи и конкретни факти показват, че проблемите на климата и „дипломацията“ около тях надхвърлят тази тясна перспектива или рамка. Голям процент от инициативите за климата всъщност се осъществяват от глобални мрежи на градовете.
Представеният текст съдържа отделни части от монографията „Управление на кризи в социалните медии“. В откъса се разглежда решаващата роля на социалните медии в съвременното управление на кризи, особено в контекста на връзките с обществеността (PR). Набляга се на факта, че бързият възход на социалните медии е създал нови предизвикателства за организациите, което изисква от тях да адаптират стратегиите си за кризисна комуникация към тази динамична дигитална среда. В пълния текст на монографията авторът изследва различни видове кризи, които могат да възникнат онлайн, като кибератаки, дезинформация и потребителски активизъм, и предлага стратегии за ефективно управление на тези ситуации. Монографията също така подчертава значението на това да се разработи добре структуриран план за кризисна комуникация, който да интегрира дигитални инструменти и платформи, за да се осигури навременна и подходяща реакция. В представения откъс се подчертава необходимостта от непрекъснато наблюдение на социалните медии и ангажиране на заинтересованите страни в реално време, за да се смекчи въздействието на кризите върху репутацията на организацията. Освен това текстът съдържа практически насоки за създаване и прилагане на тактики за управление на кризи, които включват прессъобщения, виртуални пресконференции и временни кризисни уебсайтове и др.
Лексикални средства за манипулация в медийния текст (case study)
В статията са представени техниките за манипулация и използваните лексикални средства като инструментариум в контекста на изследване на разделителните линии за паметта на Гоце Делчев между България и Северна Македония. Този труд е с методологичен и приложен характер; в никакъв случай не е изчерпателен, защото е ориентиран към представяне на основни знания. Разясняват се принципите на представяне на медийни публикации по темата, представени през призмата на проучване за годишнина от честването на паметта на Гоце Делчев. Целта на изследването е сравнение на представянето на честванията на историческата личност като база за по-сериозно проучване на нагласите и стереотипите в двете общества.
Езикът и политическият имидж: анализ на профилите на Петър Волгин и Никола Минчев във Fасеbооk по време на предизборната кампания за народни представители и членове на Европейския парламент от Република България през юни 2024 година
Статията ще изследва ролята на езика в изграждането на политическия имидж на две видни личности по време на предизборната кампания през 2024 година. Фокусът е върху техните публикации във Fасеbооk, като ще се анализират използваните лингвистични стратегии и влиянието им върху политическия образ на кандидатите. Изследването ще покаже значението на социалните медии като платформа за политическа комуникация и мобилизация на поддръжници, както и необходимостта от адаптиране на езика към специфичните възможности на всяка платформа за ефективно ангажиране с избирателите. Статията също ще подчертае значимостта от използването на езика като ключов инструмент за убеждаване и влияние върху общественото възприятие.
Перцепции на кризата през всекидневната реч
Целта на настоящия текст е да бъдат разгледани понятията перцепция и криза в исторически и социокултурен план. Също как се възприема кризата – с отрицателни или положителни реакции, съответно като моментно неразположение и страдание от „болестите на обществото“, или като повод за промяна и напредък в намирането на смисъл. При проблемна ситуация кризата най-често се възприема като катастрофично преживяване, но тя има и друга страна – може да бъде добра възможност за смяна на посоката чрез преодоляване на препятствията и поставяне на ново начало с цел постигане на нов хуманизъм. Използвани са методите на съпоставителния анализ за отношението към кризите в периодите древност/съвременност, на контент анализа на езика в медиите и на емпиричния анализ под формата на анкетно проучване. Не е възможно да бъде направена обективна оценка на възприятието на кризата поради дуална същност на понятието, флуидната му конотация в зависимост от контекста и размиването на границите в употребата му във всекидневната реч, политическото и обществено говорене и т.н.
Днес Фейсбук е един от най-популярните източници за информация не само за младите хора в България. От друга страна, съгласно Индекса за медийна грамотност за 2021 г., изготвен от Инициативата за европейски политики (EuPI), България се нарежда на последно място в Европейския съюз по устойчивост по отношение на разпространението на фалшиви новини. Изненадващо, дори български политици цитират в различни медии фалшиви новини от Фейсбук. Целта на тази статия е да опише някои от най-характерните черти на фалшивите новини във Фейсбук. Статията изследва фалшиви новини, публикувани по време на президентските избори в България през 2021 г. Използваният изследователски метод е критически анализ на дискурса.
„Митове“ на Стивън Фрай – съвременна адаптация на старогръцките митове и легенди
Текстът разглежда книгата на Стивън Фрай „Митове“ като модерна и изпълнена с хумор адаптация на старогръцката митология. Фокус на изследването са приложените езикови политики и практики, както и баланса на езиковите формации. От съществено значение е ярката и самобитна творческа личност на автора с особен поглед върху съвременния свят и приетите стереотипи.
Речта на омразата в предизборните кампании
Демократизацията на езика на обществените комуникации се разпростира и към предизборните политически кампании. Стремежът към намиране на убедителни послания, които да откроят политическата организация от опонентите и, ни направи свидетели на нарушаване на добрия тон на политическото говорене. За да се проследи езика, използван в кампаниите за парламентарни избори на 11 юли, са разгледани публикациите в онлайн медиите на партиите и коалициите (сайтове и Фейсбук профили). Проведеното наблюдение показва враждебна реторика от почти всички партии, като едновременно се използват различни похвати на езика на омразата, вкл. език на лъжата, завоалирана враждебност, представяне на опонентите като обществена заплаха и др. Обезпокоителната му неслучайна употреба говори за повишаване на толерантността към езика на омразата дори и в политическото говорене, което може да доведе до последици като фрагментиране на обществото, поляризация по значими въпроси и невъзможност за обединяване около общи цели и действия.
Медийната дискусия около нов превод на романа на Джордж Оруел „1984“
Романът „1984“ на Джордж Оруел има утвърден статут на емблема в пантеона на литературните антиутопии. Съвременните читателите могат осезаемо да асоциират проблемите, засегнати в книгата, с актуални обществени явления. Проектът за приспособяването на превода на романа към съвременните млади читатели обаче се превръща в поле на дискусия. Емблематичен пример представлява преводът на Борислав Стефанов, издаден през 2021 г. в рамките на кампанията „Проект 48“ на онлайн изданието „Аз чета“. Настоящата разработка включва сравнителен анализ на част от първата глава от преводите на Борислав Стефанов и Лидия Божилова (изд. през 1989 г.) и представя отзвука в медиите след реализацията на изданието.
Статията свързва чрез метафоричния образ на цветята китайската политическа кампания от 1957 г. „100 цветя“ и антивоенното движение „Flower Power“ в САЩ в средата на 60-те години. Фокусът е върху нагледите, тоест върху картината на света в съзнанието, върху обагреното с памет възприемане на действителността, както и върху префункционализирането на флоралната метафора.
Отразяване на културни теми и обекти в традиционните електронни (радио и телевизия) и нови медии
Фокусът на изследването е насочен към медийното отразяване на културата в традиционните електронни (радио и телевизия) и новите медии. Анализира се доколко едните са продължение на другите в съвременната дигитална среда; какво е отношението на реципиентите към произвежданото високо ниво на културно съдържание от утвърдените обществени медии, както и доколко представеното съдържание, свързано с култура в частните eлектронни медии, се разпознава като такова от респондентите. Изследва се кои са съвременните и предпочитани източници за културно осведомяване на респондентите.
Харалан Ангелов – извън българската литературна памет
Харалан Ангелов е поет и политик, останал зад борда на българския литературен канон. Това се дължи на невписването му в типа възрожденски поет революционер, зад който стои и съдбата на герой, а след Освобождението на България – на невписването му в типа на модерния поет. Съвременник на Христо Ботев, той няма неговата съдба, нито поезията му е толкова френетична. Съвременник след това на Пейо Яворов, поради смъртта си през 1904 г. той няма време да се нареди сред предходниците на модернизма.
„Европейски“ vs. „традиционни“ ценности в българските медии
Статията представя резултати от изследване на медийната репрезентация на понятията „европейски ценности“ и „български ценности“ по време на кампанията за европейските избори през 2019 г. Резултатите показват, че в политическия дискурс преобладава превратно представяне на европейските ценности, въз основа на което те са противопоставени на българските. На тази основа се конструира негативно отношение към ЕС.