Journal for German and Scandinavian Studies / Списание „Германистика и скандинавистика“
The Journal for German and Scandinavian Studies (ISSN: 2815-2867) is a national open-access academic electronic journal with double-blind peer review by independent referees. It is published by St. Kliment Ohridski University Press. The Journal is unique in Southeastern Europe and fulfills the need for a platform for knowledge exchange and promotion of the achievements of scholars from the region in the fields of German and Scandinavian Studies.
Скандинавска поезия в превод на студенти
Представяме ви преводи на поезия на ярки представители на класическата и съвременната норвежка и шведска литература, преведени от студенти в специалност „Скандинавистика“ и в двете магистърски програми към специалността - „Език, култура, превод“ и „Нордистика“.
Селма Лагерльоф: „Коларят на смъртта“ (откъс)
Селма Лагерльоф (1858 - 1940) e първата жена и първият шведски писател, удостоен с Нобеловата награда за литература през 1909 г. „за благородния идеализъм, за богатството на фантазията и одухотвореността на пресъздаваното, с които се отличава нейното творчество“. През 1914 г. става и първата жена, избрана за член на Шведската академия. Най-известните й произведения са „Сага за Йоста Берлинг“, „Легенда за едно имение“, „Йерусалим“, „Чудното пътуване на Нилс Холгерсон през Швеция“. Лагерльоф е и първата шведска литературна звезда, успяла да постигне световна слава.
Юн Фосе е роден през 1959 г. в Хаугесюн, на западното крайбрежие на Норвегия. Автор е на над 30 книги (романи, разкази, поезия, есета, детски истории) и на 28 театрални пиеси. Произведенията му са преведени на над 40 езика. През 2007г. става кавалер на „Националния орден за заслуги“ на Франция, а през 2010 г. - лауреат на Международната Ибсенова награда. Печели Европейската награда за литература през 2014 г.
Катя Алвес: „Клубът на мъфините. Най-сладката банда на света“
Катя Алвес е родена в град Коимбра, Португалия. Работила е в книжарница, в библиотека, била е редактор в радиото. Днес тя живее със семейството си в Цюрих и пише детски романи, повести, радиопиеси. Много обича португалски оризови кексчета, за които твърди, че са преки роднини на мъфините.
Ирис Волф: „Неясните очертания на света“ (откъс)
Ирис Волф е родена през 1977 г. в Херманщат (Сибиу), семейството й е част от немскоезичната общност в Банат. През 1995 г. се премества заедно с близките си в Германия, където завършва литература, теология и графика и изобразително изкуство в Марбургския университет. Дебютният й роман Halber Stein излиза през 2012г., а излезлият през 2020 г. роман Die Unscharfe der Welt, от който е предложеният откъс e номиниран за Германската литературна награда, както и за Наградата на Лайпцигския панаир. В литературата си Волф често се връща към родното си място и изобразява живота на германското малцинство в Седмиградско, в Неясните очертания на света тя разказва историята на четири поколения.
Марион Пошман: „Кехлибарен парк Калининград“ (откъс)
Марион Пошман е родена през 1969 в гр. Есен и завършва германистика, философия и славистика. Живее като писателка на свободна практика в Берлин. Член е на Немската академия за език и поезия, на немския ПЕН-център и др. Носител е на редица награди, сред които „Петер Хухел“, „Вилхелм Рабе“ и „Клопщок“, номинирана е три пъти за Германската награда за литература. За произведението: „Кехлибарен парк Калининград“ възниква вследствие на четириседмичен престой в Калининград по стъпките на философа Йохан Георг Хаман.
Annual competition for essay writing in danish language
The annual competition for essay writing in Danish language has been organized since 2015 by the “Hans Christian Andersen Centre for Research and Information” at Sofia University “St. Kliment Ohridski”, the Embassy of Denmark in Sofia and the Danish Agency for Culture and Palaces (Slots- og Kulturstyrelsen). Every year the students from the Department of German and Scandinavian Studies who study Danish language and culture participate in the competition. The aim is to encourage students to apply their Danish language skills in a different context, broaden their perspectives and motivate them to learn even more about Denmark’s language, culture and history. This year’s essay competition was entitled “Hvordan skabes tillidsbroer?” – “How do we create bridges of trust”, commemorating the 90th anniversary of the initiation of the diplomatic relations between Bulgaria and Denmark. The first prize was awarded to Magdalena Petkova, who is a 3rd year student (Scandinavian Studies programme) and the Special prize of the Danish ambassador was awarded to Daniel Theoharov, 4th year student (Scandinavian Studies programme).
AWARD-WINNING TEXTS FROM UNIVERSITY AND SCHOOL STUDENT COMPETITIONS
Der Essay-Wettbewerb „Was bedeuten die Gedichte von Erich Fried für uns und unsere Welt heute?“ (2020)
Was bedeuten die Gedichte von Erich Fried für uns und unsere Welt heute? – dies war die zentrale Frage, mit der sich die Teilnehmer:innen des Essay- Wettbewerbs der Österreich- Bibliothek Sofia in Zusammenarbeit und Unterstützung der Österreichischen Botschaft, des DAAD und der ZfA anlässlich des 100. Geburtstages von Fried beschäftigten. Schüler:innen und Studierende aus ganz Bulgarien sollten ein Gedicht von Fried als Schreibimpuls auswählen und auf dessen Grundlage ihre eigenen Gedanken in Form eines Essays äußern.
In meiner ersten wissenschaftlichen Arbeit befasse ich mich mit der Sprache als eine einzelne Disziplin, als eine lebendige Materie, die eine zentrale Rolle bei der Bildung unserer Gedanken, Gefuhle, Wahrnehmungen und bei der Bildung von uns selbst im allgemein - als Persönlichkeiten, spielt. Ich untersuche die Frage (die für mich persönlich noch interessanter ist), ob ein Kind, das mit zwei oder mehr Sprachen aufwächst, mehr Gesichtspunkte für unsere Umwelt bekommt. Des Weiteren ob es später ein Vorteil oder ein Hindernis für das Erfahren der allgemeingültigen Wahrheit der Welt ist? Gibt es eigentlich nur eine solche Wahrheit? Oder circa 7000 unterschiedliche Wahrheiten (so viel wie es Sprachen auf der Erde ungefähr gibt)? Ich hoffe, dass ich Sie mit diesen Fragen zum Nachdenken bringe und dass wir zusammen mit Hilfe der Sprache zu einigen Antworten kommen...
Норвежката литература в България през последните две години (2020/2021)
The publication provides a brief overview of the overall reception of Norwegian literature in Bulgaria from the Liberation to the present day. It focuses mainly on three books translated from Norwegian in the last two years (2020/2021) - Against nature by Thomas Espedal, The Undead by Linn Ullmann and Trilogy by Jon Fosse. The aim is to analyze the main themes and motives in these translated works, to highlight their stylistic characteristics and their transmission in translation into Bulgarian. Based on the comparison between translated and original works examples of difficulties, challenges and good translation solutions in translating certain linguistic and stylistic features from Norwegian into Bulgarian are given.
Der vorliegende Beitrag untersucht die unterschiedlichen Formen der Rezeption von zwei maßgebenden österreichischen Autoren der 2. Hälfte des 20. und 21. Jahrhunderts in Bulgarien. Ausgangspunkt bildet die Rekonstruktion der übersetzerischen Tätigkeit, es werden die wichtigsten Teilnehmer*innen an diesem Prozess zusammengetragen. Des Weiteren wird der Versuch unternommen auch andere Rezeptionsformen zu recherchieren und die Faktoren zusammenzufassen, die den literarischen Transfer zwischen Sprachen und von einer Nationalliteratur in eine andere begünstigen und fremdsprachige Autor*innen in Protagonist*innen des einheimischen, in diesem Falle des bulgarischen, Kulturkontextes verwandeln.
The construction of the foreign and the other in Felix Kanitz’s travel notes on Bulgaria
The paper examines the functions of representations of foreignness in Felix Kanitz’s travelogues about Bulgaria. It presents the theoretical split in the postcolonial discourse of the traditional opposition of the Own and the Foreign in two new oppositions: the Own - the Other and the Familiar - the Foreign, which have different functions. The first opposition is important for building one's identity by distinguishing yourself from the other culture, the second is important for understanding the foreign culture and for shortening the distance with it. The examples given concern the subject of materialism of the Bulgarians, who are described as a sympathetic primitive culture.
Мотивът за Одисей и неговите трансформации
The article on „The Motif of Ulysses and its Transformations: Myth and Narrative in German Postwar Literature“ by Eva Patsovska-Ivanova focuses on the reception of the mythologicalmotif of Ulysses in German postwar prose and more specifically on its quality to influence the narratological approach of the authors. With its associative power and flexibility the myth enables them to meet the challenges of their complicated historical situation by adapting the basic mythological story to their own aesthetic purposes. The article studies the mechanisms for adapting the myth and their functions.
The concept of community is considered in a sociological, philosophical and cultural context, tracing the transformation that the idea of community undergoes in the development from traditional to post-traditional society. On this theoretical foundation is based the analysis of seven works from the latest German-language fiction, which examines the literature representation of the community. Its conclusions are again correlated to the theory in order to contribute to the knowledge of the community.
Някои наблюдения върху представянето на спрежението на силните глаголи в учебни пособия по трите континентални скандинавски езика
This is the first part of a two-part article which discusses and contrasts the ways in which strong verbs are usually described in educational materials for the three Mainland Scandinavian languages as L2. The first part examines materials for Swedish. It demonstrates that in spite of a certain variation, Swedish strong verbs are generally distinguished more or less systematically from irregular ones and the regular patterns found in their conjugation are emphasised.
De demonstrativa pronomina denna och den här och deras regionala varianter
The article examines the demonstrative pronouns denna and den här; their description in Swedish grammars is compared with their use in newspapers and the speech of both younger and older native speakers of the language. The norm and deviations from it are discussed as is the influence that the norm can have on the regional variants of the standard language.
Walter Benjamin: “Das Kunstwerk im Zeitalter seiner technischen Reproduzierbarkeit” (excerpt)
Изданието е посветено на 130-годишнината от рождението на В. Бенямин (1892–1940). Валтер Бенямин (1892-1940) е немски философ, литературовед, преводач, теоретик и историк на културата от еврейски произход. Сред най-известните му произведения са „Критика на насилието“ (1921), Гьотевият роман „Родства по избор” (1922), „Произход на немския трауершпил“ (1928), „Произведението на изкуството в епохата на неговата техническа възпроизводимост“ (1936) и „Върху понятието за история“ (1939). През 1933 г. след идването на Хитлер на власт Бенямин емигрира в Париж, където остава до окупацията на града през 1940 г. и сътрудничи на емигриралия от Франкфурт „Институт за социални изследвания“. В Германия трудовете му са забранени. Бенямин поддържа тесни приятелски връзки с много интелектуалци и хора на изкуството като Гершом Шолем, Теодор Адорно, Бертолт Брехт и Ернст Блох. Макар че Бенямин е езотеричен мислител с всестранни интереси, приятелството му с Адорно го причислява към кръга на Франкфуртската школа. След окупацията на Париж приятели успяват да издействат на Бенямин емигрантска виза за САЩ, но на испанската граница той е арестуван и пред заплахата да бъде предаден на Гестапо се самоубива.
Норвежкият писател Ю Несбьо (р. 1960) е първият не-англоезичен автор, поканен да вземе участие в проект на издателство „Хогарт“, в който прочути автори пренаписват пиеси на великия драматург Уилям Шекспир. То отправя предложение към Ю Несбьо да съчини своя „кавърверсия“ по някоя от драмите на Шекспир и той избира „Макбет“. Макар да се смята за една от най-кървавите шекспирови пиеси, в „Макбет“ според Несбьо любовта е централна тема. Лейди Макбет и Макбет си остават влюбени – въпреки зловещите престъпления, които извършват заедно, и въпреки драматичните епизоди в отношенията им. Действието ни пренася в безименен, мрачен и потискащ град. След закриването на двете най-големи металургични фабрики хората в града нямат поминък. В резултат от управлението на директора на полицията Кенет – самозабравил се властник, който в продължение на четвърт век управлява с прийомите на диктатор – корупцията процъфтява, а градът затъва все повече в тресавище от фалити, престъпност и хаос. Расте употребата на наркотици, а отчаяните жители все по-охотно проиграват и последните си пари в двете градски казина. В този град дълбоки корени са пуснали политическият цинизъм, управленското двуличие, приспособленчеството, човешкото тщеславие и ненаситност… Ю Несбьо вече се е утвърдил като един от най-успешните криминални автори в света, оглавявайки класациите с всяка своя следваща книга. Романите му се четат на повече от 50 езика и са продадени в повече от 50 милиона екземпляра, а неговият герой – инспектор Хари Хуле, е обичан по цял свят.
Ingrid Undset: Kristin Lavransdatter, Bind 2.: “Husfrue” (excerpt)
Сигрид Унсет (1882 – 1949) е родена в Дания и е израснала в Кристиания, някогашното име на днешен Осло. През 1907 г. дебютира с романа „Госпожа Марта Оули“, но големият пробив на литературната сцена идва с „Йени“ през 1911 г. Сигрид Унсет получава Нобеловата награда за литература през 1928 г. най-вече за изключителното описание на живота в средновековна Скандинавия в трилогията „Кристин, дъщерята на Лавранс“, включваща частите „Венецът“ (1920), „Стопанка“ (1921) и „Кръстът“ (1922). Трилогията се смята за един от шедьоврите в норвежката литературна история и представя завладяващата историята на Кристин Лаврансдатер – дъщеря на заможен стопанин от Гюдбранската долина. Сигрид Унсет проследява живота ѝ от детските години до дълбока старост. Изграден с много проникновение и наситен с психологизъм, образът на Кристин ни пленява със силата на девичите ѝ вълнения, с изпепеляващата ѝ любов към Ерлен Никулаусьон, с майчината ѝ всеотдайност и не на последно място със стремежа ѝ да намери път към Бога. Трилогията представлява отзвук от терзанията на самата Унсет, която няколко години след написването ѝ решава да се върне към католицизма. Магията на „Кристин, дъщерята на Лавранс“ вдъхновява Лин Улман да режисира едноименната екранизация през 1995 г. Критиката е единодушна: благодарение на културно-историческите си познания и художественото си майсторство Сигрид Унсет е съумяла да сътвори литературна творба без аналог в европейската литература от XX век.
Franz Kafka: “Aufzeichnungen aus dem Jahre 1920” (excerpt)
Франц Кафка (1883–1924) е сред най-четените и най-разностранно тълкуваните писатели в немскоезичната литература от началото на ХХ век. Творчеството му и до днес притегля в орбитата си ценителите и интерпретаторите на художествена литература. То се откроява със своята енигматичност при повдигането на екзистенциални въпроси, за които няма финална инстанция на истината в живота на индивида. Авторът има продължителна и трайна рецепция по целия свят, в България тя се разпростира и в различни социокултурни ситуации. Текстовете на Франц Кафка имат неусложнен езиков изказ, доловима ритмика на фразата, а по признака на отвореност за тълкуване на различни равнища са без аналог в немскоезичната литература. „Записки от 1920 година“ е откъс от „Дневници“ на Франц Кафка, които са съхранени за периода от 1909 до 1923 г. и съдържат разнородни бележки на автора, включително автобиографични и рефлексивни.
Prof. Boris Parashkevov competition for translation from German
През пролетта на 2022 г. специалност „Немска филология“ към катедра „Германистика и скандинавистика“ на Софийския университет „Св. Климент Охридски“ обяви 1-ви Студентски конкурс за превод от немски на български език. Идеята е конкурсът да се превърне в традиция, като се провежда ежегодно и дава възможност на студентите от специалност „Немска филология“, но и от други специалности във Факултета по класически и нови филологии и Факултета по славянски филологии, да мерят сили в полето на преводаческото изкуство. Предвижда се при подбора на текстовете за превод всяка година да се поставят различни жанрови и тематични акценти. Конкурсът е посветен на паметта на проф. д-р Борис Парашкевов (1938 – 2021), дългогодишен преподавател в специалност „Немска филология“ на СУ „Св. Климент Охридски“, изтъкнат германист с международно признание, специалист по диахронна лингвистика, етимология, история и историческа граматика на немския език, завещал и ценна преводаческа продукция от немски и фински език, която ще остане пример за професионално отношение към превода и високо преводаческо майсторство. Сред забележителните постижения на проф. Борис Парашкевов са преводът на историческия роман на Мика Валтари „Синухе Египтянина”, преводите на романа „Сродства по избор” на Йохан Волфганг фон Гьоте, на новели от Лудвиг Тик, на текстове на Мартин Лутер и Томас Мюнцер. В преводаческия актив на проф. Борис Парашкевов са още „Ернст & Фалк. Масонски разговори” на Лесинг, осем книги на австрийката писателка Аугусте Лехнер, адаптации за юношеска публика на произведения от древността и средновековието, историческите романи „Алиенор” на Таня Кинкел, „Марозия” на Ерик Валц, „Еврейката от Цариград” на Валдтраут Левин, либретото на операта „Вълшебната флейта” и др. Върхов принос за българската преводна култура са преводът на проф. Борис Парашкевов на най-значимата творба от епохата на немския барок, пикаресковия роман „Приключенията на Симплицисимус“ от Ханс Якоб Кристоф фон Гримелсхаузен, и преводът му на героичния късносредновековен епос „Песен за нибелунгите“. В първото издание на Студентския конкурс за превод от немски език участниците имаха възможност да работят по избор върху откъс от романа „Das Buch des Vaters“ на швейцарския писател Урс Видмер и върху пасаж от предговора на монографията на Херфрид Мюнклер „Marx, Wagner, Nietzsche. Welt im Umbruch“. Представени бяха съответно 9 превода в рубриката „Проза“ и 6 превода в рубриката „Хуманитаристика“. След като обсъди преводите, журито в състав доц. д-р Ренета Килева-Стаменова, гл. ас. д-р Христо Станчев, гл. ас. д-р Иван Попов и ДААД-лектор Жаклин Дибала единодушно реши да присъди: Награда за най-добър превод в рубриката „Проза“ на Ния Спасова, студентка от 1-ви курс, специалност Немска филология с избираем модул „Скандинавски езици“ Награда за най-добър превод в рубриката „Хуманитаристика“ на Вероника Делчева, студентка от 1-ви курс, специалност Немска филология с избираем модул „Скандинавски езици“. Много радостно е, че победителите в конкурса, Ния Спасова и Вероника Делчева, са и най-младите участници в него, което е залог за това, че в процеса на обучението си в специалност „Немска филология“ те ще могат да развият своя безспорен потенциал и талант и в бъдеще ще постигнат още по-големи успехи в преводаческото поприще. Тук публикуваме след редакция двата отличени превода. Преводът на Ния Спасова е редактиран от д-р Христо Станчев, а преводът на Вероника Делчева от д-р Иван Попов.
Prof. Vera Gancheva competition for translation from Scandinavian languages
Представяме отличените победители в конкурса за превод на художествена проза и поезия от скандинавски езици на името на проф. д-р Вера Ганчева, в който се включиха ученици и студенти с общо тридесет и пет превода – единадесет от датски, шестнадесет от норвежки и осем от шведски език. След проведеното обсъждане на предложените преводи, журито в състав проф. д.ф.н. Майа Разбойникова-Фратева, Меглена Боденска (скандинавист и преводач от шведски език), гл. ас. д-р Антония Господинова, гл. ас. д-р Евгения Тетимова, гл. ас. д-р Иван Тенев, гл. ас. д-р Владимир Найденов, гл. ас. д-р Елена Стойнева, гл. ас. д-р Надежда Михайлова, ас. Константин Радоев, ас. Елена Стоицева отличи следните победители в съответните категории: Превод на художествена проза от датски език: Веселина Кузманова, студентка в трети курс, НФИМСЕ Превод на художествена проза от норвежки език: Андрей Колев, студент в магистърска програма „Език, култура, превод“, специалност Скандинавистика Превод на художествена проза от шведски език: Анна Димитрова, студентка в трети курс, специалност Скандинавистика Превод на поезия от датски език: Михаил Байков, студент в магистърска програма „Нордистика“, специалност Скандинавистика Превод на поезия от норвежки език: Михаил Байков, студент в магистърска програма „Нордистика“, специалност Скандинавистика Превод на поезия от шведски език: Андрей Колев, студент в магистърска програма „Език, култура, превод“, специалност Скандинавистика За превод на художествена проза от норвежки език поощрителни награди получават Яница Кирова, студентка в четвърти курс, специалност Скандинавистика и Мария Стефанова, ученичка от 10 А клас в 19 СУ „Елин Пелин“, София. Благодарим на всички участници в конкурса и им пожелаваме бъдещи успехи в сферата на превода от скандинавски езици!
Предлагаме на вашето внимание текстовете на отличените студенти в конкурса за есе на датски език, организиран ежегодно от Центъра за научни изследвания и информация „Ханс Кристиан Андерсен“ към Софийския университет „Св. Климент Охридски“ в сътрудничество с посолството на Кралство Дания в София. Тази година темата на конкурса бе „С какво ви е вдъхновила кралица Маргрете II?“, свързана с петдесетгодишнината от коронацията на кралица Маргрете II, която беше отбелязана през 2022 г. В конкурса участваха студенти от специалност „Скандинавистика“, изучаващи датски език. Победителите в конкурса са: • Габриела Атанасова, III курс – първа награда • Живко Боздански, IV курс – втора награда • Моника Цветкова, II курс – трета награда • Велислав Великов, II курс – специална награда Посланикът на Кралство Дания в България Н. Пр. Йес Брогорд Нилсен награди лично победителите в конкурса и проведе разговор със студентите и преподавателите от специалност „Скандинавистика“. Бихме искали да изразим благодарността си към Посолство на Кралство Дания за отличното сътрудничество, както и на участниците в конкурса. Честито на печелившите, а на всички студенти пожелаваме успех!
Projekt „Geschichtsbilder in Bulgarien und Österreich“ zum Thema: Geschichte der Minderheiten und ihrer Rechte
Projekt „Geschichtsbilder in Bulgarien und Österreich“ zum Thema: Umgang mit ehemaligen Konzentrationslagern und/oder Orten von Massengewalt
Projekt „Geschichtsbilder in Bulgarien und Österreich“ zum Thema: Die Bedeutung des Nationalfeiertages / Weitere bedeutende Gedenktage
Projekt „Geschichtsbilder in Bulgarien und Österreich“ zum Thema: Nationale Helden und der heutige Umgang mit ihnen
Projekt „Geschichtsbilder in Bulgarien und Österreich“ zum Thema Geschichtsunterricht in der Schule
This article presents an intercultural and interdisciplinary exchange project for German language and literature students at Sofia University and history students at Alpen-Adria University Klagenfurt. Starting with a brief description of the role of one’s own historical consciousness in foreign language teaching, the project is discussed. Afterwards, the goals and the process of the project History Images in Bulgaria and Austria will be described. The project is then evaluated from the point of view of some of the students, based on reports of their experiences and their results. The paper aims to encourage similar international projects in German studies abroad.
Problems in translating pronouns of address from German into Bulgarian
This article studies the translation of pronominal forms of address from German to Bulgarian. The study examines the development of the pronominal forms of address in German and in Bulgarian. This serves as a basis for the comparison of both systems and the analysis of their asymmetry. Examples from literature texts are used to illustrate the different uses of the pronominal forms of address in German and the features and deficiencies of their respective translations in Bulgarian are analysed. This analysis allows the development of possible methods for adequate translation of pronominal forms of address.