Научни известия – Бюлетин „Наследство БГ“
Периодичното издание Бюлетин „Наследство БГ“ – Научни известия се публикува два пъти годишно и е достъпно във всички институции, партньори в Центъра за върхови постижения „Наследство БГ“ (ЦВП).
Биокултурно наследство – да свържем биологичното и културното разнообразие
В статията се коментират същността и спецификите на концепта „биокултурно наследство“. Погледът се насочва към международни и национални политики и изследователски ракурси, които призовават за интегриран подход към природното и културното наследство, за специално внимание към дребните земеделски стопанства в Европа. Като добра практика се анализира случай на конструиране на наследство на основа на местни биокултурни ресурси в с. Куртово Конаре, Пловдивска област. Валоризацията на наследство се разглежда като процес на мобилизиране на ресурси (налични или потенциални) и трансформация на капитали (по Пиер Бурдийо). Библиография: Петров, Петрова 2018: Петров, Петър и Иванка Петрова (съст.). Агрокултурни трансформации в условията на европеизация и глобализация. София: ИК „Гутенберг“ . Петров, Ганева-Райчева 2021: Петров, Петър и Валентина Ганева-Райчева (съст.). Растения и хора. Приближения към биокултурните връзки. София: Ерове, https://iefem.bas.bg/rastenia-i-hora.html. Agnoletti 2014: Agnoletti, Mauro. Rural Landscape, Nature Conservation and Culture: Some Notes on Research Trends and Management Approaches from a (Southern) European Perspective. – Landscape and Urban Planning, 126, 66-73. Agnoletti, Emanueli 2016: Agnoletti, Mauro and Francesca Emanueli (eds.). Biocultural Diversity in Europe. Florence: Springer. Agnoletti, Rotherham 2015: Agnoletti, Mauro and Ian Rotherham. Landscape and Biocultural Diversity. – Biodiversity and Conservation, 24 (13), 3155-3165, https://doi.org/10.1007/s10531-015-1003-8 . Barthel et al. 2013: Barthel, Stephan, Carole Crumley and Uno Svedin. Biocultural Refugia. Combating the Erosion of Diversity in Landscapes of Food Production. – Ecology and Society, 18 (4): 71 (www.ecologyandsociety.org/vol18/iss4/art71). Barthel et al. 2013a: Barthel, Stephan, Carole Crumley and Uno Svedin. Bio-Cultural Refugia. Safeguarding Diversity of Practices for Food Security and Biodiversity. – Global Environmental Change, 23, 1142-1152. Bourdieu 1994: Bourdieu, Pierre. Reasone pratiques. Sur la theorie de l’aicion. Paris: Édition du Seuil. Bourdieu, Vacquant 1992: Bourdieu, Pierre and Loïc J. D. Vacquant. Réponses. Pour une anthropollogie reflexive. Paris: Édition du Seuil. Bridgewater, Rotherham 2019: Bridgewater, Peter and Ian Rotherham. A Critical Perspective on the Concept of Biocultural Diversity and its Emerging Role in Nature and Heritage Conservation. – People and Nature, vol. 1, Issue 3, 291-304, https://besjournals.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/pan3.10040. Crumley et al. 2018: Crumley, Carole L., Tommy Lennartsson and Anna Westin (eds.). Issues and Concepts in Historical Ecology: The Past and Future of Landscapes and Regions. Cambridge: Cambridge University Press. Eriksson 2018: Eriksson, Оve. What is Biological Cultural Heritage and why should We Care about it? An Example from Swedish Rural Landscapes and Forests. – Nature Conservation, 28, 1-32, https://natureconservation.pensoft.net/article/25067/. Lindholm, Ekblom 2019: Lindholm, Karl-Johan and Anneli Ekblom. Framework for Exploring and Managing Biocultural Heritage. – Anthropocene, 25, 2-9. Maffi 2001: Maffi, Luisa. Introduction. In: Maffi, Luisa (ed.). On Biocultural Diversity. Linking Language, Knowledge, and the Environment. Washington: Smithsonian, 2001, 1–50. Maffi 2005: Maffi, Luisa. Linguistic, Cultural, and Biological Diversity. – Annual Review of Anthropology, 34 (1), 599–617. Maffi, Woodley 2010: Maffi, Luisa and Ellen Woodley. Biocultural Diversity Conservation. A Global Sourcebook. London, Washington: Earthscan. Pieroni, Quave 2014: Pieroni, Andrea and Cassandra L. Quave (eds.). Ethnobotany and Biocultural Diversities in the Balkans: Perspectives on Sustainable Rural Development and Reconciliation. New York: Springer. Rotherham 2015: Rotherham, Ian. Bio-cultural Heritage and Biodiversity: Emerging Paradigms in Conservation and Planning. – Biodiversity and Conservation, 24 (13), 3405-3429. Rozzi 2018: Rozzi, Ricardo. Biocultural Homogenization: A Wicked Problem in the Anthropocene. In: Rozzi et al. (eds.). From Biocultural Homogenization to Biocultural Conservation, 21-48. Международни документи: Конвенция 2003: Конвенция за опазване на нематериалното културно наследство, https://ich.unesco.org/doc/src/00009-BG-PDF.pdf UNESCO 2008: Operational Guidelines for the Implementation of the World Heritage Convention. UNESCO World Heritage Centre, Paris, https://whc.unesco.org/en/guidelines/ UNESCO SCBD 2010: UNESCO – CBD Joint Program Between Biological and Cultural Diversity. UNESCO, Paris, http://www.unesco.org/new/en/naturalsciences/special-themes/biodiversity-initiative/biodiversity-culture/unesco-cbd-joint-programme/ UNESCO SCBD 2014: Florence Declaration on the Links Between Biological and Cultural Diversity. UNESCO, Florence, http://www.landscapeunifi.it/images/pdf/UNESCO-CBD_JP_Florence_Declaration.pdf CBD 2018: Voluntary Glossary of Key Terms and Concepts within the Context of Article 8(j) and Related Provisions. – Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity. Fourteenth meeting Sharm El-Sheikh, Egypt, 17-29 November 2018, https://www.cbd.int/doc/decisions/cop-14/cop-14-dec-13-en.pdf. 3-en.pdf
Културни екосистемни услуги, предоставяни от обектите на природното наследство в карстови територии на област Смолян
Авторите предлагат прилагат нова методология, основана на интегрирането на методи за категоризиране на природните обекти като природно наследство на национално ниво и методи за оценка, приоритизиране и картографиране на екосистемни услуги за развитието на рекреативните индустрии. Представени са резултатите от категоризацията на седемнадесет пещери на територията на област Смолян, номинирани за включване в категорията „национално природно наследство“. Оценява се техният капацитет да предоставят рекреационни екосистемни услуги въз основа на нов подход за приоритизиране на екосистемните услуги. Оценката е извършена чрез предложените Индекс на значимост и Индекс на релевантност. Въз основа на резултатите от оценката са определени пещерите, които отговарят на критериите да бъдат номинирани за национални обекти на природното наследство. Изследването показва приложното значение на екосистемния подход за развитие на рекреативните индустрии въз основа на действителния капацитет на обектите на природното наследство да предоставят съответните екосистемни услуги и ползи за отдих и туризъм. Библиография: Beron, Petar, Trifon Daaliev, and Aleksey Zhalov. 2009. Caves and Speleology in Bulgaria. Published by BFU, NPM-BAS and COM Foundation. S. 134-140. Borisova, Bilyana, and Radenka Mitova. 2020. "Development of a Methodology for Assessment of the State and Mapping of the Potential of the Natural Ecosystems with the Meaning of ‘Natural Heritage’ to Provide Recreational Ecosystem Services." In Conceptualization, Flexible Methodology, and Pilot Geospatial Platform for Access of the Bulgarian Natural Heritage to the European Digital Single Market of Knowledge and Information Services. Second Progress Report, 28.02.2020. Çetin, Mehmet, and Hakan Sevik. 2016. "Evaluating the Recreation Potential of Ilgaz Mountain National Park in Turkey." Environmental Monitoring and Assessment 188:52. DOI: 10.1007/s10661-015-5064-7. Cocklin, Chris, Michael Harte, and John Hay. 1990. "Resource Assessment for Recreation and Tourism: a New Zealand example." Landscape and Urban Planning 19(3): 291-303. https://doi.org/10.1016/0169-2046(90)90027-Y. Daily, Gretchen. 1999. "Developing a Scientific Basis for Managing Earth’s Life Support Systems." Conservation Ecology 3(2). De Groot, Rudolf, Rob Alkemade, Leon Braat, Lars Hein, and Louise Willemen. 2010. "Challenges in Integrating the Concept of Ecosystem Services and Values in Landscape Planning, Management and Decision Making." Ecological Complexity 7(3): 260-272. Evrev, Petko. 1999. Spatial Planning of Recreation and Tourism. SU ‘St. Kliment Ohridski’, Sofia. ISBN 954-07-1146-0. S. 38-45. Haines-Young, Roy, and Marion Potschin. 2013. CICES V4.3 - Report Prepared Following Consultation on CICES Version 4. August-December 2012. EEA Framework Contract No EEA/IEA/09/003. Haines-Young, Roy, and Marion Potschin. 2013a. Common International Classification of Ecosystem Services (CICES): Consultation on Version 4, August-December 2012. EEA Framework Contract No EEA/IEA/09/003. Available at www.cices.eu. Mitova, Radenka. 2020. Concept for Sustainable Development of Tourism on Vitosha. SU ‘St. Kliment Ohridski’, Sofia. ISBN 978-954-07-5065-1. Nedkov, Stoyan, Mariana Nikolova, Radenka Mitova, Bilyana Borisova, Dessisslava Hristova, Lidiaya Semerdzhieva, Miglena Zhiyanski, and Hristina Prodanova. 2021. "Prioritization of Ecosystem Services Related to the Natural Heritage in Bulgaria." JBGS, Pentsoft, (in print). Nedyalkov, Simeon, and Zhivka Bekyarova. 2000. Recreational Ecology. Varna. Nikolova, Mariana. 2020. "Development of a Methodology for Assessment of the State and Mapping of the Potential of the Natural Ecosystems with the Meaning of ‘Natural Heritage’ to Provide Recreational Ecosystem Services." In Conceptualization, Flexible Methodology, and Pilot Geospatial Platform for Access of the Bulgarian Natural Heritage to the European Digital Single Market of Knowledge and Information Services. Second Progress Report, 28.02.2020. Nikolova, Mariana, Stoyan Nedkov, Stelian Dimitrov, Bilyana Borisova, and Miglena Zhiyanski. 2021. "Conceptualization of Natural Heritage in the Context of the Ecosystem Approach." (in this volume). Popov, Vladimir. 1970. "Karst Spread in Bulgaria and Some of its Peculiarities." Announcements of the Geographical Institute of BAS, ХІІІ, 5-17. Popov, Vladimir. 1976. "Zoning of the Caves in the People’s Republic of Bulgaria." Problems of Geography, Book 2: 14-24. Popova, Nikolina. 1993. Natural Recreational Resources. SU ‘St. Kliment Ohridski’, Sofia. ISBN 954-07-0181-3. Priskin, Julianna. 2001. "Assessment of Natural Resources for Nature-based Tourism: the Case of the Central Coast Region of Western Australia." Tourism Management 22: 637-648. Reid, Walter, Harold Mooney, Angela Cropper, Doris Capistrano, Stephen Carpenter, Kanchan Chopra, Partha Dasgupta, Thomas Dietz, Anantha Kumar Duraiappah, Rashid Hassan, Roger Kasperson, Rik Leemans, Robert May, Tony McMichael, Prabhu Pingali, Cristián Samper, Robert Scholes, Robert Watson, A.H. Zakri, Zhao Shidong, Neville Ash, Elena Bennett, Pushpam Kumar, Marcus Lee, Ciara Raudsepp-Hearne, Henk Simons, Jillian Thonell, and Monika Zurek. 2005. Millennium Ecosystem Assessment (MEA) Ecosystems and Human Well-Being: Synthesis. Island Press, Washington, DC. ISBN 1-59726-040-1. Shkorpil, Hermengild, and Karl Shkorpil. 1900. Krazhsky Phenomena. (Underground Rivers, Caves and Springs). Sinnyovsky, Dimitar. 2011. "Geoconservation and the Geological Heritage of Bulgaria." Journal of the Bulgarian Geological Society 72(1-3): 99-110. Интернет ресурси: Bulgarian history – https://bulgarianhistory.org/dqvolskoto-garlo/ Caves and Precipices in Bulgaria – http://www.hinko.org/bgcaves/viewcaves.php The Cultural Heritage Act (2009) last. ed. State Gazette, issue 19/2009, in force since 26.02.2021 - https://www.lex.bg/laws/ldoc/2135623662 Opoznai.bg – https://opoznai.bg/view/borikovska-peshtera?mobi=false Protected Areas Act, published SG 133/1998, last. ed. State Gazette, issue 66/2013, in force since 26.07.2013 – http://extwprlegs1.fao.org/docs/pdf/sin28773.pdf Register and Cadastre of Geological Phenomena – http://mgu.bg/geosites/ Strategy for development of Smolyan district (2014 – 2020) – https://sm.government.bg/upload/files/Strategia_OblSm%202014-2020.pdf Tourist portal for Bulgaria – https://www.bulgariatravel.org/bg/ Water Act, prom. DV. No. 67 of July 27, 1999, last ed. and ext. DV. No. 17 of February 26, 2021, in force since January 28, 2000 - https://www.lex.bg/laws/ldoc/2134673412 Cultural Heritage Act, 2009 adopted Official Journal No.19/13.03.2009, amend. OJ. 17/26. 02. 2021 https://en.unesco.org/sites/default/files/bulgaria
Триизмерни дигитални реконструкции по примера на къща от XIX век
В доклада представям част от културното наследство в архив „Архитектура“ на Института за изследване на изкуствата чрез възможностите, които предоставят софтуерните технологии за триизмерни дигитални архитектурни реконструкции. По определени критерии създавам колекция с десет броя заснемания на жилищни сгради от XIX в. Започвам с пилотния проект за къща в Несебър. Научният фокус не е само върху техническите и математически параметри, но и върху философски и поетични аспекти в архитектурата на тази сграда. В няколко опорни точки от анализа се позовавам на тези на американския архитект и теоретик Питър Айзенман, по-точно, първо, на определението му за канонична сграда, и второ, на неговата методология на повторението при изучаване на архитектурата на конкретна сграда. Библиография: Агасински 2006: Агасински, Силвиан. Обеми. Философия и политика в архитектурата. София. Вазов 1964: Вазов, Иван. Под игото. т. 3 Съчинения. София. Allen 2008: Allen, Stan. Eisenman’s canon. A counter-memory of the modern. In: Ten Canonical Buildings: 1950-2000. New-York, 9-12. Butcher 2020: Butcher, Matthew. Architectures of Slowness: Actioning Historical Loops and Repetitions. In: Expanding Field of Architectural Discourse and Practice, eds. Matthew Butcher, Megan O’Shea. London, 160-191. Eisenman 2008: Eisenman, Peter. Ten Canonical Buildings: 1950-2000. New York. Eisenman 2006: Eisenman, Peter. The Formal Basis of Modern Architecture. Zürich. Vitale 2016: Vitale, Valeria. Transparent, Multivocal, Crossdisciplinary: the Use of Linked Open Data and a Community – Developed RDF Ontology to Document and Enrich 3D Visualization for Cultural Heritage. In: Digital Classics Outside the Echo-chamber. Teaching, Knowledge Exchange and Public Engagement, eds. Gabriel Bodard, Matteo Romanello, London, 147-168.
Теренни видеозаписи от 50-те години на ХХ век в Музикалнофолклорния архив на Института за изследване на изкуствата
Текстът обявява началото на дигитализацията на недостъпен в течение на повече от три десетилетия архивен фонд от 16-милиметрови киноленти в Музикалнофолклорния архив на Института за изследване на изкуствата, станало възможно благодарение на проекта „Културното наследство в архивите на Института за изследване на изкуствата. Интерактивна карта на изкуствата в България“. Въвеждат се кратки исторически данни за фонда, въз основа на първите цифровизирани и прегледани документи се представят някои характеристики и специфики на съхранените материали и се набелязват проблемните полета, в които може да бъде разглеждано тяхното съдържание. Библиография: Ботушаров 1973: Ботушаров, Любен. Въпроси на каталогизацията на българския музикален фолклор в архива на Института за музикознание при БАН. София, ръкопис. Джиджев 2009: Джиджев, Тодор. Проблеми на документирането и нотирането на народната музика днес. В: Фолклор и съвременност. Сборник статии. София, 24-29. Димов 2016: Димов, Венцислав. Райна Кацарова и най-ранните теренни звукозаписи на традиционна музика от България. – Bulgarian Musicology, No 1, 33-67. Кумичин 2017: Кумичин, Мария. Научната дейност на Тодор Тодоров в контекста на българската музикална фолклористика от втората половина на ХХ век. Дисертация, ИИИзк, Музикален отдел, София. Найденова 2015: Найденова, Горица. Музикалнофолклорните диалекти на Елена Стоин в звук. София. Найденова 2021а: Найденова, Горица. Иван Качулев, музикалните инструменти и звуковата среда. Теренни материали и научно дело. София. Найденова 2021b: Найденова, Горица. Научните архиви на Института за изследване на изкуствата: специфики и някои проблеми при въвеждането им в бази данни. – Bulgarian Musicology, Special Issue, 7-40. Статулов 2021: Статулов, Деян. Персоналните фондове в архив „Екранни изкуства“ в контекста на обществените филмови архиви в България: проблеми и възможности за опазването им. – Bulgarian Musicology, Special Issue, 150-160. Стоин 1981: Стоин, Елена. Музикално-фолклорни диалекти в България. София. Тодоров 2002: Тодоров, Тодор. Васил Стоин. Живот и дело. София. Fügedi 2011: Fügedi, János. The Difference Between the Factual and Dancer’s Inner Reresentation of Movement Rhythm. – In: Proceedings of the 27th Conference. Budapest, 59-69. Fügedi 2015: Fügedi, János. Unheard but Visible – Defining Dance and Music Synchrony in Silent Films. – Acta Ethnographica Hungarica, No 60 (1), 171-183. Nettl 1964: Nettl, Bruno. Theory and Method of Ethnomusicology. New York. Архиви: НА – БАН 1955: НА – БАН, ф. 83, оп. 1, а.е. 41 НА – БАН 1957: HA – БАН, ф. 83, оп. 1, а.е. 58
Речникът като история на българската литература
Литературният речник в България се появява между двете световни войни, когато вече е факт концепцията за литературна история. Литературната история се стреми да обхване целия литературен живот и процес или обратно – да подходи концептуално, избирателно, отчитайки разнообразието на идеи, естетики и стилистики. Речникът се стреми към мащабност, всеобхватност, пълнота на литературноисторическото знание, като си служи със средствата на аналитично-синтетичното изложение. Българските литературни речници или продължават с други средства литературноисторическия разказ, или компенсират липсата на определено знание, или използват нови възможности за структуриране на това знание. Библиография: Миролюбов 1907: Миролюбов, В. [Д-р К. Кръстев]. Вместо предговор. В: Миролюбов, В. Млади и стари. Критически очерки върху днешната българска литература. Пенев 1910: Пенев, Боян. Посоки и цели при проучване на новата ни литература. В: Лит. сб. „Мисъл“, 1-32. Сивриев 1999: Сивриев, Сава. Митос и техне. Опит върху българската литература от миналия век. София. Страшимиров 1896: Страшимиров, Д. Т. [„Българска литература“. От А. Теодоров]. - Българска сбирка, 5, 496-508. Теодоров-Балан 1896: Теодоров-Балан, Александър. Българска литература. Кратко ръководство за средни и специални училища. Пловдив: Издание и печат на Хр. Г. Данов.
Мултифункционален модел за унифицирано описание и достъп до уникални документи и специални колекции на културно наследство
Статията представя многофункционален модел за унифициране на описанието и достъпа до ръкописите, редките и ценни издания, обект на изследване в изследователските проекти „Ръкописното наследство на България от XV – XIX в. – неизследвани територии“ и „Ловеч в българското културно пространство.“ Моделът цели използването на пълните данни за отделни уникални документи и обособени специализирани колекции на културно наследство чрез представянето им в научни описи, библиографски указатели, електронни каталози и чрез пълнотекстово съдържание дигитални библиотеки. Библиография: Йовчева 2014: Йовчева, Мария. Старобългарският служебен миней. София. Книжовното 2011: Книжовното наследство в българските библиотеки: Резултати от проучване. София. [онлайн]. Достъпно от: http://www.lib.bg/kragli_masi/Knizhovno_nasledstvo_doklad.pdf Национална 2013: Национална стратегия и програма за опазване на книжовното културно наследство в библиотеките и осигуряване на достъп до него: Проект. София. [онлайн]. Достъпно от: https://www.lib.bg/publish Христова-Шомова 2018: Христова-Шомова, Искра. Драготин миней: български ръкопис от началото на XII в., запазен като палимпсест в Драготиния апостол (НБКМ 880). София.
Визуалната комуникация на локалната религиозност като част от българското културно наследство
В съвременния глобален свят темата за визуалната комуникация на локалната религиозност като част от българското културно пространство става все по-актуална. В медийните политики на много държави е поставено изискването за използване на документални филми за развиване на рецептивните умения за ситуативност и комуникативност на участниците процеса на общуване, което прави това изследване изключително актуално. Библиография: Йорданова 2014: Йорданова, Кремена. Ежедневието в село Славейно - среща на две идентичности. В: Вяра смесена. Аспекти на всекидневието в две родопски села. София, 11-36. Каневски 2018: Каневски, Константин. Чудотворното аязмо и параклисите в Момчиловци. Смолян. Кафтанджиев 1996: Кафтанджиев, Христо. Визуална комуникация. София. Колева 2012: Колева, Ирина. Етнопсихологически модел на образователното взаимодействие. София. Коцева 2014: Коцева, Виолета. Празници, памет, идентичност. Още един опит върху толерантността (по примера на сeло Славейно, община Смолян). В: Вяра смесена. Аспекти на всекидневието в две родопски села. София, 56-72. Спасов 2012: Спасов, Радослав. Създаване на документални филми за русенските църкви „Света Троица“ и „Свети Великомъченик Георги“. В: Алманах за историята на Русе, Vol. XII, 236-244. Спасов 2015: Спасов, Радослав. Визуални аспекти на историята. София. Спасов 2018: Спасов, Радослав. Визуална комуникация и модерни методи за популяризиране на Свети Димитрий Басарбовски и скалния манастир край Басарбово, Русенско. В: CAMERA DANUBIANA – образи от градовете и страните по Дунав. Известия на РИМ – Русе, Vol. ХХ, 106-116. Стоева 2005: Стоева, Емилия. Визията в документалното кино. София. Тепавичаров 2014: Тепавичаров, Веселин. Толерантността и доверието – ключ към интеграцията на етническите и религиозните общности в българското общество (примерът на селата Славейно и Виево, община Смолян). В: Вяра – смесена. Аспекти на всекидневието в две родопски села. София, 73-87. Халачев 2009: Халачев, Любомир. Документалното кино. Стъпка по стъпка. София.
Образователната видеоигра за Вълчан Войвода
Настоящата статия изследва възможностите на софтуерната платформа APOGEE за автоматизирано създаване на видеоигри за обучение по история. В статията е представена, експериментална образователна видеоигра лабиринт, разработената в рамките на проекта „Наследство БГ“. Тя е посветена на делото наследството и на легендарния българин Вълчан Войвода. Методологията на изследването отразява практическите проблеми в процеса на създаване на онлайн образователна видеоигра. Резултатите от изследванията показват, че платформата, изградена в рамките на проекта APOGEE, може да подпомага специалисти без опит в програмирането при проектирането и създаването на образователни видео игри. Платформата предоставя лесни за използване инструменти за разработване и автоматизирано генериране на образователни видеоигри от типа лабиринт, обогатени с различни миниигри. Библиография: Abt 1987: Abt, Clark C. Serious Games. University Press of America. Bontchev 2015: Bontchev, Boyan. Serious Games for and as Cultural Heritage. In: Digital Presentation and Preservation of Cultural and Scientific Heritage, V, 43-58. Bontchev, Vassileva, Dankov 2019: Bontchev, Boyan, Vassileva, Dessislava and Yavor Dankov. The APOGEE Software Platform for Construction of Rich Maze Video Games for Education. In: Proceedings of ICSOFT’2019, Ed. by M. van Sinderen and L. Maciaszek, INSTICC, 491-498. Deterding, Khaled, Dixon, Nacke 2011: Deterding, Sebastian, Khaled, Rilla, Dixon, Dan and Lennart Nacke. From Game Design Elements to Gamefulness: Defining Gamification. In: MindTrek, 9-15. Gee 2009: Gee, James. Games, Learning and 21st Century Survival Skills. In: Journal for Virtual Worlds Research, 2(1). Gee 2003: Gee, James. What Video Games Have to Teach us About Learning and Literacy. In: Journal of Computer Entertainment, Vol. 1, 20-28. Girard, Écalle, Magnan, 2013: Girard, C., Écalle, Jean and Annie Magnan. Serious Games as New Educational Tools: How Effective are They? A Meta-analysis of Recent Studies. In: Journal of Computer Assisted Learning, 29, 207-219. Kirriemuir, McFarlane 2004: Kirriemuir, John and Angela McFarlane. Literature Review in Games and Learning, Futurelab Series, Report 8. Michael, Chen 2006: Michael, David and Sande Chen. Serious Games: Games that Educate, Train and Inform. Boston, MA. Thomson Course Technology. Paunova-Hubenova 2019: Paunova-Hubenova, Elena. Didactic Mini Video Games – Students’ and Teachers’ Point of View. In: CBU International Conference Proceedings, Vol. 7, 552-558. Prensky 2002: Prensky Marc. The Motivation of Game Play. The Real Twenty-first Century Learning Revolution. In: On the Horizon, 10(1), 5-11. Ritterfeld, Weber 2006: Ritterfeld, Ute and Rene Weber. Video Games for Entertainment and Education. In: Playing Video Games: Motives, Responses, and Consequences, Lawrence Erlbaum Assoc. Publ. 24(1), 399-413. Salen, Zimmerman 2004: Salen, Katie and Eric Zimmerman. Rules of Play: Game Design Fundamentals. MIT Press, Cambridge, USA. Terzieva, Paunova-Hubenova, Bontchev 2018: Terzieva, Valentina, Paunova-Hubenova, Elena and Boyan Bontchev. Identifying the User Needs of Educational Video Games in Bulgarian Schools. In: Proceedings of ECGBL’18, 687-695.
Създаване на правдоподобен виртуален играч
Виртуалните играчи, наричани още non-playercharacters(NPCs) са неразделна част от видеоигрите, те развиват сюжета на играта и създават критична маса от играчи, правейки играта по-привлекателна, независимо от това дали e сериозна, или игра само за забавление. Създаването на един виртуален играч минава през етапи, които придават достоверност поведението му. Библиография: Bontchev et al. 2019: Bontchev, Boyan, Vassileva, Dessislava and Yavor Dankov. The APOGEE Software platform for construction of rich maze video games for education. In: Proc. of ICSOFT’2019, Ed. by M. van Sinderen and L. Maciaszek, INSTICC, 491-498. Michael, Chen 2006: Michael, David and Chen, Sande. Serious Games: Games that Educate, Train and Inform, Boston, MA. Thomson Course Technology. Unity Technologies 2019: Unity Technologies, Navigation and Pathfinding, Unity Documentation, https://docs.unity3d.com/Manual/Navigation.html Vishnoi 2020: Vishnoi. Laduram. Conversational Agent: A More Assertive Form of Chatbots, Towards Data Science, https://towardsdatascience.com/conversational-agent-a-more-assertive-form-of-chatbots-de6f1c8da8dd
Фрагменти от стенописи и надписи на гръцки език от остров „Св. Анастасия“ и техният контекст
„Св. Анастасия“ е единственият остров с оцелял манастир по днешната Черноморска граница на България. Запазените там художествени ценности и епиграфски материали са важен източник на информация за историята на морската обител, която все още не е пълноценно изследвана. В статията са представени в нова светлина няколко гръцки надписа, които са интерпретирани погрешно в по-ранните публикации. Направен е и първоначален опис на запазените стенописни фрагменти. Библиография: Ванев 2021: Ванев, Иван. Три писма от остров „Св. Анастасия“ от лятото на 1911 г. – В: Journeys. Art Readings 2020. 2021, София, 329-344. Гергова, Мутафов 2004: Гергова, Иванка, Емануел Мутафов. Стенописите от църквата „Св. Георги Мали“ в Несебър. – Art Studies Quarterly, 1, 2004, 43–55. Геров 2012: Георги, Геров. Несебърската художествена продукция от края на XVI – началото на XVII век. Нови данни. – Art Studies Quarterly, 2, 2012, 20-26. Карайотов 1973: Карайотов, Иван. Страница от историята на малкия остров. – Орбита, 9(217), 3.03.1973, 13. Карайотов 2001: Карайотов, Иван. Неизвестното за манастира „Св. Богородица Фармаколитрия“. – Море, 5-6, 2001, 8-12. Карайотов 2002: Карайотов, Иван. Островният манастир „Св. Богородица Фармаколитрия“. – В: Етнически и религиозни взаимодействия. Годишни научни четения по хуманитаристика – Бургас, 2001. Бургас, 2002, 104-112. Карайотов 2004: Карайотов, Иван. Остров Света Анастасия. Бургас, 2004. Карайотов 2012: Карайотов, Иван. Иконостасът в църквата на остров Света Анастасия. – Морски вестник за морска политика, бизнес и култура, 25.04.2012. Марди-Бабикова 1983: Марди-Бабикова, Велда. Стенописите и иконостаса в църквата „Св. Богородица“ на о. Болшевик. – В: Проучвания и консервация на паметниците на културата в България, Т. II, 1983, 95-97. Мутафов и колектив 2008: Мутафов, Емануел, Иванка Гергова, Александър Куюмджиев, Елена Попова, Елена Генова, Димитриос Гонис. Гръцки зографи в България след 1453 година. София, 2008. Попова 1985: Попова, Диана. Към въпроса за художествено ателие или школа в Несебър от края на ХVІ и началото на ХVІІ в. – Изкуство, 2, 1985, 34-41. Съселов и колектив 1975: Съселов, Димитър, Велда Марди-Бабикова, Янко Керемидчиев. Остров Болшевик. Сгради, архитектура, стенописи и дърворезба. Бунтът на смелите. (Албум), София, 1975. Съселов 1983: Съселов, Димитър. Остров Болшевик-остров музей. – В: Проучвания и консервация на паметниците на културата в България, Т. 2, С., 1983, 83-94. Трифонова 2021: Трифонова, Александра. Икона на св. Анастасия Фармаколитрия с осем житийни сцени. – Art Studies Quarterly, 1, 2021, 13-24. Чилев 1908: Чилев, Петър. Месемврийска кондика (codex). – В: Периодично списание, 1908, 9-10, 608-622. Mavrommatis 1960: Mavrommatis, Theodosios. Τὸ μοναστήρι τῆς Ἀγίας Ἀναστασίας τῆς Φαρμακολύτριας τὸ εἰς Εὔξεινον Πόντον. – Ἀρχεῖον τοῦ Θρακικοῦ Λαογραφικοῦ καὶ Γλωσσικοῦ Θησαυροῦ, τόμος 25, 1960, 201-216.
Методология за проектиране и разработка на приложения с VR в областта на КИН
В статията са разгледани възможностите, които дава въвеждането на технологиите за виртуална реалност в сферата на културноисторическото наследство. Направен е преглед на настоящото състояние и е предложена методология за създаването на такива приложения в съвместна екипна работа между ИТ, КИН и други специалисти. Библиография: Георгиев 2020: Георгиев, Емил. Влязоха ли българските музеи крак времето, Сега, 11 дек. 2020, https://www.segabg.com/category-observer/vlyazoha-li-bulgarskite-muzei-krak-vremeto Bozzelli, Raia, Ricciardi et al. 2019: Bozzelli, G., Raia, A., Ricciardi, S., De Nino, M., Barile, N., Perrella, M., Tramontano, M., Pagano, A., Palombini, A. An Integrated VR/AR Framework for User-centric Interactive Experience of Cultural Heritage: The ArkaeVision Project. Digital Applications in Archaeology and Cultural Heritage. 2019 Dec. 1;15:e00124. Fassi et al. 2016: Fassi, F. et al. VR for Cultural Heritage. In: International Conference on Augmented Reality, Virtual Reality and Computer Graphics. Springer, Cham, 2016. Ings 2021: Ings, Simon. How the Pandemic is Revolutionising Art Galleries and Museums, NewScientist, 3 February 2021, https://www.newscientist.com/article/mg24933202-100-how-the-pandemic-is-revolutionising-art-galleries-and-museums/ ISO 9241-210:2019: ISO 9241-210:2019 Ergonomics of Human-system Interaction — Part 210: Human-centred design for interactive systems, Publication date: 2019-07, https://www.iso.org/standard/77520.html Machidon, Duguleana, Carrozzino et al. 2018: Machidon, Octavian, Mihai Duguleana and Marcello Carrozzino, Virtual Humans in Cultural Heritage ICT Applications: A Review, Journal of Cultural Heritage, Volume 33, 249-260. Poux, Valembois, Mattes et al. 2020: Poux, F., Valembois, Q., Mattes, C., Kobbelt, L., Billen, R. Initial User-Centered Design of a Virtual Reality Heritage System: Applications for Digital Tourism. Remote Sensing. 12(16):2583. https://doi.org/10.3390/rs12162583 Southall, Marmion, Davies 2019: Southall, Helen, Maeve Marmion and Andrew Davies. Adapting Jake Knapp’s Design Sprint Approach for AR/VR Applications in Digital Heritage. Augmented reality and virtual reality. Springer, Cham, 59-70. Интернет източници: Bulgarian Archaeological Institute with Museum: 3D виртуална разходка на НАИМ при БАН, http://naim.bg/bg/tour/ Military Museum: Виртуален музей на Национален военноисторически музей, https://militarymuseum.bg/virtualen-muzei/ National Library: Националната библиотека „Св.св. Кирил Методий“, Портал „Виртуална галерия“, http://nationallibrary.bg/wp/?page_id=10067, https://tourmake.it/bg/tour/5ffa27a34717b6a4897d31818b1e84b4 National Museum of Natural History: National Museum of Natural History, Bulgarian Academy of Sciences Национален природонаучен музей към Българска академия на науките, Виртуална разходка https://my.matterport.com/show/?m=igvaES2BjBi&f=0 Sofia Library: СЕРДИКА - Дигитална платформа на Столична библиотека, https://serdica.libsofia.bg/ Google Street View: Google, What is Street View? https://www.google.com/streetview/ , https://artsandculture.google.com/search/streetview?project=natural-history Louvre: TheLouvre,VirtualTour,PLATFORM: YouVisit, Accessible on Web VR/iOS/Android, http://www.youvisit.com/tour/louvremuseum MatterPort: MatterPort, Official Website, How MatterPort Works, https://matterport.com/how-it-works National Museum of Computing: UK’s National Museum of Computing, PLATFORM: Matterport (any device) https://my.matterport.com/show/?m=Vz8kCqGRjQA OpenXR: Open XR official website, https://www.khronos.org/openxr/ TombofPharaohRamsesVI: TheTombofPharaoh RamsesVI, EgyptianTourism Authorityand Cairo-based studio VRTEEK, https://my.matterport.com/show/?m=NeiMEZa9d93&mls=1 TourMake: TourMake official website, Pricing and functionalities, https://tourmake.net/en/prices YouVisit: YouVisit official website, Help Home Guides Platform, Supported Content, Last Updated: August 15, 2019 https://youvisit.drift.help/article/supported-content/
Древнотракийското културноисторическо наследство
Статията анализира новите проблемни ситуации, породени от настъпилите дълбоки промени в българската държава и българското общество в края на ХХ и началото на ХХI в., които налагат предефиниране на задачите и инструментариума на тракологията с оглед актуализирането на темата за тракийското културноисторическо наследство и въпросите около неговото конструиране. Фокусът е насочен върху квазинаучния дискурс в българската история с акцент върху сегментирането на новите „участници“ в генерирането и преекспонирането на тракийското културноисторическо наследство. Библиография: Аретов 1995: Аретов, Николай. Българското възраждане и Европа. Sofia: http://slovo.bg/showwork.php3?AuID=38&WorkID=4536&Level=3 (видяно на 05.06.2017). Балчева 2021: Балчева, Антоанета. Идеологемата за славянска взаимност в литературната традиция на илиризма. В: Mirabilia: времена, пространства, митове. София (под печат). Бонев 2007: Бонев, Чавдар. Праславянските племена. Част 1. София. Бонев 2008: Бонев, Чавдар. Праславянските племена. Част 2. София. Бонев 2009: Бонев, Чавдар. Ч. 3. Праславянската църква и други проекти. Oсновни тези. София. Бонев 2010: Бонев, Чавдар. Праславянските племена. Част 2. София. Гайд 2008: Гайд, Стефан. Тракийското Писмо Декодирано – IV. София. Генчев 1988: Генчев, Стоян. Г. Раковски и изследването на българската народна култура. В: Раковски, Георги. Съчинения. Т. 4, София. Гинчев 1988: Гинчев, Цани. Огнените тракийски любовни стрели и живите полели и лели (Купидони и Венери). В: Земя и хора. София. Григорова 2006: Григорова, Маргрета. „Прогласът“ на Людевит Гай и гласовете на „Лирата Илирия“. – Проглас. Издание на Филологическия факултет при Великотърновския университет „Св. св. Кирил и Методий“, No. 2, 58-82. Дичев 2015: Дичев, Ивайло. Дисниленд „България“. – https://www.dw.com/bg/ (публикувано на 16.03.2015). Дичев 2018: Дичев, Ивайло. Откъде се взе този театрално-патриотичен подем?. – https://www.dw.com/bg/ (публикувано на 20.08.2018). Елиаде 1991: Елиаде, Мирча. Митовете на модерния свят. – Панорама, No 3-4, 6-14. Захариев 1870: Захариев, Стефан. Географско-историко-статистическо описание на Татарпазарджишката кaаза с една харта и таблица за различни стари памятници. Съчинено от Стефан Захариев, т. пазарджиченин. Виена. Калфина 2015: Калфина, Вяра. „Градил Дионис килия… или За Брад Пит и Трифон Зарезан“. – Семинар_BG, 12, Култура за продан: https://www.seminar-bg.eu/spisanie-seminar-bg/broy12/item/442-gradil_dionis_kiliya.html (публикувано на 06.05.2015). Лазарова 2008: Лазарова, Ерика. Найден Шейтанов: пътят на българското културно мисионерство. – Литературен свят, No 3, ноември 2008: https://literaturensviat.com/?p=2978 (видяно на 18.06.2021). Лозанова 2019: Лозанова, Ваня. ‘Living history’: Пърформънс и идентичности. – Трета кръгла маса „Университетът среща музея“: „Живите наследства и музеят (между експониране, анимиране, разиграване, създаване на възстановки и нови културни практики)“. София (под печат). Лозанова 2019а: Лозанова, Ваня. Към първомартенската обредност: традиции и (съ-)временност. – В: Пролетта в празничния обреден календар: традиция и модерност. (Проблеми на културното наследство, Том 3). София, 40-70. Лозанова 2020: Лозанова, Ваня. ‘Living history’ като пърформънс: постомодерен поглед към предмодерното минало. В: Нематериалното културно наследство: самобитност, приемственост, опорочаване. Сборник с доклади от научна конференция, София, 28 март 2018 г. София, 253-264. Маздрашка-Михова 2015: Маздрашка-Михова, Фани. Историческите възстановки като специално събитие. – Newmedia21.eu. Медиите на XXI век: Онлайн издание за изследвания, анализи, критика [online]. – http://www.newmedia21.eu/analizi/istoricheskite-vazstanovki-kato-spetsialno-sabitie/ (публикувано на 13 март 2015). Методиева 2019: Методиева, Марта. Гръко-римската античност в българската книжнина (края на XVIII – първата половина на XIX век). PhD Dissertation, Institute of Balkan Studies with Center of Thracology, BAS, София. Николов 2013: Николов, Александър. Параисторията като феномен на прехода: „преоткриването“ на древните българи. In: Историческият хабитус: опредметената история. Сборник в чест на 65-годишнината на доц. д-р Румен Донков. София, 24-63. Раковски 1865: Раковски, Георги. Българска старина. Букурещ. Раковски 1880: Раковски, Георги. Ключъ българскаго языка. Одеса. Седакова 2009: Седакова, Ирина. Мартеница в современной городской культуре Болгарии. – МАРТЕНИЦА. MĂRŢIŞOR. ΜΑΡΤ’Σ.VERORE... In: Материалы круглого стола 25 марта 2008 года. Москва: Институт славяноведения РАН, Центр лингвокультурных исследований ‘Balcanica’, 139-148. Симеонова 2010: Симеонова, Гатя Цани Гинчев: към въпроса за остойностяване на приноса. – https://liternet.bg/publish26/gatia-simeonova/cani-ginchev.htm (публикувано на 12.09.2010; видяно на 05.04.2021). [Спараток] Sparotok 2009: Sparotok (Серафимов, Павел). Митът за пославянчването на българите. В: Истинската българска история!: http://sparotok.blog.bg/politika/2009/09/04/mityt-za-poslavianchvaneto-na-bylgarite.391514 (публикувано на 04.09.2009). [Спараток] Sparotok 2009a: Sparotok (Серафимов, Павел). „Изчезването“ на един народ: първа част. В: Истинската българска история!: http://sparotok.blog.bg/politika/2009/09/13/quot-izchezvaneto-quot-na-edin-narod.396786 (публикувано на 13.09.2009). [Спараток] Sparotok 2013: Sparotok (Серафимов, Павел). „Изчезването“ на един народ – II“. В: Истинската българска история!: http://sparotok.blog.bg/politika/2009/09/13/izchezvaneto-na-edin-narod-ii.396788 (публикувано на 13.09.2009). Станчев 2011: Станчев, Евлоги. Творчеството на д-р Ганчо Ценов – академичен национализъм или квазинаучен автохтонизъм. – http://prehodbg.com/sites/default/files/Evlogi_Stanchev (видяно на 18.06.2021) Страхилов 2017: Страхилов, Иво. Траките отвръщат на удара: антично наследство и култура на участието. – Семинар BG. Онлайн списание за културни изследвания. Брой 14. Веселата публичност: http://www.seminar-bg.eu/spisanie-seminar-bg/broy14/item/470-trakite-otvrashtat-na-udara.html (публикувано на 05.06.2017). Страхилов 2019: Страхилов, Иво. „Тракийският“ разказ в съвременна България – стари легитимационни рефлекси или търсене на европейска принадлежност (исторически образи, културни стереотипи и идеологически конструкти). PhD Dissertation, Софийски университет "Св. Климент Охридски", София. Троева 2018: Троева, Евгения. Българското неоезичество и траките. In: Сб. Жива старина. Научното наследство на Димитър Маринов (1846 – 1940). София, 204-220. Шейтанов 2006: Шейтанов, Найден. Предосвобидително или цялостно Възраждане?. В: Шейтанов, Найден. Балкано-българският титанизъм. София, 2006. Шишманов 1966: Шишманов, Иван. Тракийската теория на Цаня Гинчев. В: Шишманов, Иван. Избрани съчинения. T. 2, 1966, 256-269. Шишманов 1966а: Шишманов, Иван. Априловият сборник от български народни песни в архива на Раковски. In: Шишманов, Иван. Избрани съчинения. Т. 2. София, 1966. Шишманов 1966б: Шишманов, Иван. Спомени за Цани Гинчев. В: Шишманов, Иван. Избрани съчинения. Т. 2. София, 1966. Anderson 1982: Anderson, Jay. Living History: Simulating Everyday Life in Living Museums. – American Quarterly, № 34.3, 290-306; Anderson 1984: Anderson, Jay. Time Machines: The World of Living History. Nashville: The American Association for State and Local History. Anderson 1985: Anderson, Jay. Living History Sourcebook. Nashville: American Association for State and Local History. Anderson 1991: Anderson, Jay. A Living History Reader. Nashville. Dening 1992: Dening, Greg. Mr. Bligh’s Bad Language: Passion, Power and Theatre on the Bounty. Melbourne. Dening 1996: Dening, Greg. Performances. Chicago. Dunning 2002: Dunning, Tom. Civil War ReEnactments: Performance аs а Cultural Practice. – Australasian Journal of American Studies, Vol. 21, № 1, 63-73. Handler 1986: Handler, Richard. Authenticity. – Anthropology Today, Vol. 2, № 1, 2-4. Handler, Linnekin 1984: Handler, Richard and Jocelyn Linnekin. Tradition, Genuine or Spurious. – The Journal of American Folklore, Vol. 97, № 385, 273-290. Handler, Saxton 1988: Handler, Richard and William Saxton. Dyssimulation: reflexivity, narrative and the quest for authenticity in ‘living history’. – Cultural Anthropology, Vol. 3, № 3, 242 260; Jameson 1991: Jameson, Fredric 1991: Postmodernism, Or, The Cultural Logic of Late Capitalism. New York. Mason 1993: Mason, Jeffrey. Melodrama and the Myth of America. Bloomington. Ranger, Hobsbawm 1983: Ranger, Terrene and Hobsbawm, Eric. (Еds.). The Invention of Tradition, Cambridge. Shils 1971: Shils, Edward. Tradition. – Comparative Studies in Society and History, Vol. 13, Issue 2, 122-159. Shils 1981: Shils, Edward. Tradition. Chicago. Willey, Phillips 1958: Willey, Gordon R. and Philip Phillips. Method and Theory in American Archaeology. Chicago.
Концептуализация на природното наследство в контекста на екосистемния подход
Изследването разглежда обектите на природното наследство като елемент на социалноекологичната система и изяснява теоретичната основа за приложение на екосистемния подход при идентифициране на обектите на природното наследство от национално значение. Изяснен е процесът на формиране на представата за природно наследство чрез проследяване на единството между място, време и ценност. Предложена е дефиниция на понятието „природно наследство“ в този контекст. Посочени са основанията природното наследство да бъде изследвано като източник на културни екосистемни услуги за рекреация и туризъм. Разгледани са някои важни терминологични особености, които имат ключово значение за прилагането на екосистемния подход за оценка на културните екосистемни услуги, предоставяни от природното наследство. Библиография: Василева 2018: Василева, Ваня. Природни туристически ресурси на България, Шумен. Георгиев 2005: Георгиев, Георги. Критерии и индикатори за рекреационна оценка на биологичното разнообразие на защитените територии в България, Проблеми на географията, кн. 3-4, BAN, София, България, 65-68. Гурков и колектив 2013: Гурков, Росен, Галев, Емил, Перчиклийски, Григор и Иван Голомехов. Европейска Конвенция за Ландшафта. Въвеждане в България Агенция "Дейта-СПП", София, 1-25. ЕКЛ 2005: Европейската конвенция за ландшафта. ДВ бр. 22 от 15 март 2005. Николова и колектив 2020: Николова, Марияна, Недков, Стоян и Биляна Борисова. Природно наследство и рекреационни екосистемни услуги, SocioBrains, Issue 66, 1-8. http://sociobrains.com/ Попова 1993: Попова, Георгиева. Природни рекреационни ресурси, Университетско издателство „Св. Климент Охридски“, София, 1 127. Томова, Борисова 2018: Томова, Катрин и Биляна Борисова. Биосферните паркове по програмата „Човекът и биосферата“ на ЮНЕСКО като инструмент за регионално развитие и осъзнаване на пълния набор от екосистемни услуги (на примера на Централен Балкан). Годишник на СУ „Св. Климент Охридски“, кн. 2, том 110. 123-144. Тончева 2014: Тончева, Тодорка. Влияние на биоразнообразието върху развитието на туризма, Авангард Прима, София, 1-98. De Groot et al. 2002: de Groot, Rudolf, Matthew Wilson and Boumans Roelof. A Typology for the Classification, Description and Valuation of Ecosystem Functions, Goods and Services. Ecological Economics 41 (3), 393-408. Haines-Young, Potschin 2013: Haines-Young, Roy and Marion Potschin. Common International Classification of Ecosystem Services (CICES) V 4.3: Consultation on Version 4, August-December 2012. EEA Framework Contract No EEA/IEA/09/003, Available from https://biodiversity.europa.eu/maes/common-international-classification-of-ecosystem-services-cices-classification-version-4.3. Haines-Young, Potschin 2017: Haines-Young, Roy and Marion Potschin. Common International Classification of Ecosystem Services (CICES) V5.1 and Guidance on the Application of the Revised Structure. Available from www.cices.eu. Havinga, Bogaart, Hein, Tuia 2020: Havinga Ilan, Patrick Bogaart, Lars Hein and Devis Tuia. Defining and Spatially Modelling Cultural Ecosystem Services Using Crowdsourced Data, Ecosystem Services, Volume 43, June 2020, 101-091. Georgiev 2006: Georgiev, Georgi. Nyakoi problemi na rekreatsionnoto usvoyavane na zashtitenite teritorii v Balgariya http://oldweb.ltu.bg/jmsd/files/articles/14/14-29 _G_Georgiev.pdf Gordon 2018: Gordon, John. Geoheritage, Geotourism and the Cultural Landscape: Enhancing the Visitor Experience and Promoting Geoconservation, Geosciences, 8 (4), 136 https://doi.org/10.3390/geosciences 8040136 Ihtimanski et al. 2020: Ihtimanski Ivo, Stoyan Nedkov and Lidiya Semerdzhieva. Mapping the Natural Heritage as a Source of Recreation Services at National Scale in Bulgaria, One Ecosystem 5, https://doi.org/10.3897/oneeco.5.e54621 Nedkov et al. 2021: Nedkov, Stoyan, Mariana Nikolova, Radenka Mitova, Bilyana Borisova, Dessisslava Hristova, Lidiya Semerdzhieva, Miglena Zhiyanski and Hristina Prodanova. Prioritization of Ecosystem Services Related to the Natural Heritage in Bulgaria, JBGS, Pentsoft, (in print). Nikolova et al. 2021: Nikolova Mariana, Stoyan Nedkov, Bilyana Borisova, Velimira Stoyanova and Radenka Mitova. Cultural Ecosystem Services Provided by Natural Heritage Sites in Karst Territories of Smolyan Region, Bulgaria (in this volume). Osipova et. al. 2014: Osipova, E., Wilson, L., Ralph Blaney, Yachuan Shi, Max Fancourt, Strubel, M., Salvaterra, T., Brown, C. and B. Verschuuren, The Benefits of Natural World Heritage: Identifying and Assessing Ecosystem Services and Benefits Provided by the World’s Most Iconic Natural Places. Gland, Switzerland: IUCN. vi + 58. Selicato 2016: Selicato, Francesco. The Concept of Heritage. In: Rotondo F., Selicato F., Marin V., Lopez Galdeano J. (eds.) Cultural Territorial Systems. Springer Geography. Springer, Cham. https://doi.org/10.1007/978-3-319-20753-7_2 Sinnyovsky 2011: Sinnyovsky, Dimitar. Geoconservation and the Geological Heritage of Bulgaria. Journal of the Bulgarian Geological Society, year 72, vol. 1–3, 99-110. Thurney 2005: Thurney, Simon. Into the Future. Our Strategy for 2005-2010. In: Conservation Bulletin English Heritage (49), 25 – 26. Retrieved from https://historicengland.org.uk/images-books/publications/conservation-bulletin-49/cb-49/ Tengberg et al. 2012: Tengberg, Anna, Fredholm, Susanne, Eliasson, Ingegard, Knez, Igor, Saltzman, Katarina and Ola Wetterberg. Cultural Ecosystem Services Provided by Landscapes: Assessment of Heritage Values and Identity, Ecosystem Services, 2012, http://dx.doi.org/10.1016/j.ecoser.2012.07.006. Сайтове: CEU 2019: Central European University. The Concept and History of Cultural Heritage. Avilable at: https://medievalstudies.ceu.edu/concept-and-history-cultural-heritage Cultural Heritage Act, 2009 adopted Official Journal No.19/13.03.2009, amend. OJ. 17/26. 02. 2021 https://en.unesco.org/sites/default/files/bulgaria World Heritage Convention, 1972. UNESCO World Heritage website: http://whc.unesco.org/
Многоизмерното съдържание на уелнес културата
Спореддоклада на GlobalWellness Institute, Уелнес туризмът ще расте до 2022 г. с впечатляващите 8 % годишно – ръст, който е по-висок от общия ръст на целия световен туризъм (6,4 %). Осъществихме психометричен експеримент за значимостта на иновативни уелнес терапии/услуги за хора в различна възраст. Снехме мненията на потребители относно горската медицина и терапия. Добрата имунна система ще остане фокус за всеки, а съхранението на природното наследство – важен източник за здраве. Научни доказателства се трупат относно холистичните подходи и храната – ключ за уелнес стил на живот. Горската медицина и терапия са ефективни уелнес програми. Важно е институциите да разпространяват многопластова уелнес култура сред гражданите. Отпусни се, храни се балансирано, включвай се общуване природата и инвестирай здраве чрез горски терапии за постигане на уелбийнг. Библиография: Веселинов, Димитър. Диалогът в образованието: Десети международен есенен научно-образователен форум, Диалогът в образованието – съвременност и перспективи. София, 2021, pp. 11-16. Димитрова, Бистра, Минчо Поломенов, Весела Тренева, Ирина Нешева, Весела Иванова, Димитър Трендафилов. Социална значимост на уелнес (wellness) културата: сравнителен анализ по данни от научни изследвания на Галъп интернешънъл (Gallup International). София, 2018. Димитрова, Бистра, Николай Изов, Величка Александрова, Румен Йосифов, Даринка Игнатова, Димитър Трендафилов, Васил Петров, Гергана Василева. Smart когнитивен инструментариум. Външна оценка на професионални компетенции за кадри Нишов туризъм. София, 2021. Йосифов, Румен. ММС: НСА „Васил Левски” Учебна програма по спортна подготовка за спортните училища – V–XII клас (Март 2016 г.–Август 2016 г.). 2019. Томова, Татяна. "Менструални разтройства – разпостранение и проява." International Scientific journal Smart Innovations in Recreational, Wellness Industry and Niche Tourism, vol. 3, no. 2, 2021, pp. 33-38. Чипева, Мая. Авангард Прима: Канго джъмпс Аеробика. София, 2019. Chalakov, Milen. "Optimizing the Control of Technical Performance of Forehand Stroke Among 12-year Old Tennis Players Using Martin’s Sigma method." Trakia Journal of Sciences, vol. 18, suppl. 1, 2020, pp. 682-688. Dimitrova, Bistra. "Quality assessment about standards for wellness services and certified skills of specialized staff." Trakia Journal of Sciences, vol. 17, no. 2, 2019, pp. 143-149. Dimitrova, Bistra. "Relationships between education and innovations in the recreational Industry in Bulgaria." Trakia Journal of Sciences, vol. 18, no. 2, 2020, pp. 143-149. Donev, Jordan, et al. "Comparative Study of Measuring Physical Activity Among Sport Students." International scientific congress ‘Applied sports sciences. Balkan scientific congress of physical education, sports and health’, 15-16 Nov. 2019, Sofia, Bulgaria. Ellis, Sussie. The global wellness tourism economy Report. GlobalWellnessTourism Congress, Global wellness institute, 2013, pp. 9-10. Global Wellness Institute. "Economic Report." 2014, pp. 27-28, www.globalwellnessinstitute.org. Accessed 3 Dec 2014. Harizanova, Olya. "New scientific infrastructure for innovations on the creative and recreative industries." Smart innovations in the Recreative & Wellness Industry and Niche Tourism Journal, no. 1, 2019, pp. 17-21. Ignatova, Darinka, and Alexandar Iliev. "MotorQualitiesandTheirInfluenceonChildren’sDevelopment." International Scientific Journal: Smart Innovations in Recreation, Wellness Industry and Niche Tourism, no. 2, 2020, pp. 16-44. Ivanova, Vessela. "Influence of Gymnastic Exercises in the Water Environment." International Scientific Journal: Smart Innovations in Recreational, Wellness Industry and Niche Tourism, no. 1, 2019, pp. 53-56. Konchev, Mihail. "Big Data, Neural Network and Predictive Analytics: Application in the Field of Sport." International scientific congress ‘Applied Sports Sciences’ and Balkan scientific congress ‘Physical Education, Sports, Health’, 2019, Sofia, Bulgaria, pp. 393-397. Nesheva, Irina. "Study of results between initial and final specific tests In women with normal pregnancy." Trakia Journal of Sciences, no. 17, suppl. 2, 2019, pp. 135-142. Nesheva, Irina. "Information systemforinclusion ofwomen withnormalpregnancy in gymnastics program." Smart Innovations on the Recreative & Wellness Industries and Niche tourism, no. 2, 2020, pp. 33-39. Polimenov, Mincho. "Transfer of Innovation in the Service Technology for Increasing the Restaurant Quality Product." International Scientific journal Smart Innovations in Recreational, Wellness Industry and Niche Tourism, vol. 1, no. 2, 2019, pp. 29-35. Trendafilov, Dimitar, and Bistra Dimitrova. "Aqua spinning as anti-stress health prevention." Sport Mont, vol. 11, no. 37-38-39, 2013, pp. 467-473.
Оценка на хранителния режим при занимаващи се с CrossFit в лицензирана зала в София, България
Както при повечето спортове, така и практикуващите CrossFit трябва да съчетават оптимално белтъци, въглехидрати и мазнини, с цел осигуряване на енергийните нужди, поддържането на положителен азотен баланс и по-бързото отстраняване на метаболитните продукти. Целта на настоящото изследване е да се оцени храненето при мъже и жени, практикуващи CrossFit в лицензирана CrossFit зала в София, България, и да се сравни с припоръките при високоинтензивни натоварвания. Методи: изследването е проведено с 26 мъже (на средна възраст 30.6 г.) и 17 жени (на средна възраст 30.3 г.), които попълниха въпросник за хранене. Изчислихме дневния прием на белтъци, въглехидрати и мазнини (гр кг дневно и гр дневно), техните относителни стойности в проценти и енергийния им прием (kcal дневно). Енергийните нужди изчислихме от базовата обмяна, умножен по коефициент на физическа активност. Резултати: Бяха изчислени следните средни консумации гр кг дневно (белтъци: мъже – 1.6±0.48, жени – 1.4±0.34; въглехидрати: мъже – 5.1±2.05, жени – 4.2±1.84; мазнини: мъже – 1.1±0.43, жени –1.2±0.52). Енергийният прием и стойностите на консумираните въглехидрати бяха по-ниски от препоръките за натоварвания с висока интензивност. Заключение: по-ниската консумация на въглехидрати повлиява негативно енергийния прием, но без значителен риск от ефективното протичане на възстановителните процеси дългосрочен план. Библиография: Зайкова, Диляна. Хранителен режим при състезатели по борба класически стил от национално и международно ниво. Предизвикателства и перспективи пред спортната наука, 2017, с. 73-82. Зайкова, Диляна, и Любомир Петров. "Оценка на храненето при спортовете културизъм, вдигане на тежести и силов трибой." Предизвикателства и перспективи пред спортната наука, Специфика на подготовката в различни спортни дисциплини, 2017, с. 58-64. Aerenhouts, Dirk, et al. "Energy and Macronutrient Intake in Adolescent Sprint Athletes: A Follow-up Study." Journal of Sports Sciences, vol. 29, no. 1, 2011, pp. 73-82. American College of Sports Medicine and Academy of Nutrition and Dietics, Dietitians of Canada. ACSM, 2016. Burke, Louise, et al. "Carbohydrates for Training and Competition." Journal of Sports Sciences, vol. 9, 2011, pp. 17-27. Escobar, Kurt, et al. "The Effect of a Moderately Low and High Carbohydrate Intake on Crossfit Performance." International Journal of Exercise Science, vol. 9, no. 3, 2016, pp. 460-470. Glassman, Greg. "Meal Plans." CrossFit Journal, vol. 21, 2004, pp. 1-10. Glassman, Greg. "The CrossFit Training Guide." CrossFit Journal, 2010, pp. 1-115. Gleeson, Michael, et al. "Exercise, Nutrition and Immune Function." Journal of Sports Sciences, vol. 22, 2004, pp. 115-125. Harris, J., and Francis Benedict. A Biometric Study of Basal Metabolism in Man. Carnegie Institute of Washington, 1919. Jäger, Ralf, et al. "International Society of Sports Nutrition Position Stand: Protein and Exercise." Journal of the International Society of Sports Nutrition, vol. 14, 2017, pp. 20. Kerksick, Chad, et al. "ISSN Exercise and Sports Nutrition Review Update: Research and Recommendations." Journal of International Society of Sports Nutrition, vol. 15, 2018, pp. 38. Koehler, Karsten, et al. "Low Energy Availability in Exercising Men is Associated with Reduced Leptin and Insulin but not with Changes in Other Metabolic Hormones." Journal of Sports Sciences, vol. 34, 2016, pp. 1921-1929. Kreider, Richard, et al. "ISSN Exercise & Sport Nutrition Review: Research & Recommendations." Journal of International Society of Sports Nutrition, vol. 2, no. 7, 2010, pp. 7. Loveless, Meredith. "Female Athlete Triad." Current Opinion in Obstetrics & Gynecology, vol. 29, 2017, pp. 301-305. McArdle, William, et al. Exercise Physiology, Nutrition, Energy and Human Performance. Seventh edition, Lippincott Williams & Wilkins, 2010. Miteva, Silvia, et al. "Nutrition and Body Composition of Elite Rhythmic Gymnasts from Bulgaria." International Journal of Sports Science & Coaching, vol. 15, no. 1, 2020, pp. 108-116. Phillips, Stuart, and Luc Van Loon. "Dietary Protein for Athletes: From Requirements to Optimum Adaptation." Journal of Sports Sciences, vol. 29, 2011, pp. 29-38. Prentice, A., and S. Jebb. "Beyond Body Mass Index." Obesity Reviews, vol. 2, no. 3, 2001, pp. 141-147. Schaafsma, Gertjan. "The Protein Digestibility-corrected Amino Acid Score." Journal of Nutrition, vol. 130, 2000, pp. 1865-1867. Sousa, Mónica, et al. "Dietary Strategies to Recover from Exercise-Induced Muscle Damage." International Journal of Food Science and Nutrition, vol. 65, no. 2, 2014, pp. 151-163. Stulnig, Thomas. "The Zone Diet and Metabolic Control in Type 2 Diabetes." Journal of the American College of Nutrition, vol. 34, no. 1, 2015, pp. 39-41. Thomas, Travis, et al. "Nutrition and Athletic Performance." Official Journal of the American College of Sports Medicine, vol. 48, no. 3, 2016, pp. 543-568.
Водна среда – ефективен инструмент за здравна превенция закаляване
В този материал предлагаме като здравно-превантивна процедура анализ за ефектите от хидротерапията и таласотерапията. Тези въздействия балансират здравния статус и водят до Уелнес стил на живот. Рекреативната и Уелнес култура учат гражданите да включват ежедневието или отдиха различни мокри процедури от естествени природни източници. България е богата на минерални извори (топли студени), лечебни пелоиди (калната терапия или пелоидотерапия с хума или утаена кал от минерални извори, езера, море, реки), които са естествен и екологичен източник за здраве от природата. Библиография: Веселинов, Димитър. Диалогът в образованието. Десети международен есенен научно-образователен форум, Диалогът в образованието – съвременност и перспективи. София, 2021, pp. 11-16. Василева, Капка, и Мая Чипева. "Изследване и оценка на двигателната дееспособност и техническите умения на студентите в учебните часове по баскетбол на техническия университет София." International Scientific Journal: Smart Innovations in Recreational, Wellness Industry and Niche Tourism, vol. 2, no. 2, 2019, pp. 22-27. Димитрова, Бистра, Николай Изов, Величка Александрова, Румен Йосифов, Даринка Игнатова, Димитър Трендафилов, Васил Петров, Гергана Василева. НСА Прес: Smart когнитивен инструментариум. Външна оценка на професионални компетенции за кадри в Нишов туризъм. София, 2021, pp. 97-102. Томова, Татяна. "Менструални разтройства – разпостранение и проява." International Scientific journal Smart Innovations in Recreational, Wellness Industry and Niche Tourism, vol. 3, no. 2, 2021, pp. 33-38. Чалаков, Милен. Турнирите по фехтовка на всички оръжия, проведени в Народна Република България между 1976-1978 г. София, 2016, pp. 230-233. Чипева, Мая. Авангард Прима: Канго джъмпс Аеробика. София, 2019. Chalakov, Milen. "Optimizing the Control of Technical Performance of Forehand Stroke among 12-year Old tennis Players Using Martin’s Sigma Method." Trakia Journal of Sciences, vol. 18, no. 1, 2020, pp. 682-688. Dimitrova, Bistra. "Recreative Industry, Innovations and the Bulgarian Educational Model for Specialised Staff." Proceedings of the International Scientific Congress ‘Applied sports sciences’, Sofia, 2017, pp. 406-410. Dimitrova, Bistra. "Quality Assessment about Standards for Wellness Services and Certified Skills of Specialized Staff." Trakia Journal of Sciences, vol. 17, no. 2, 2019, pp. 143-149. Dimitrova, Bistra. New Smart Educational Model ‘Wellness instructor’. Avangard Prima, Sofia, 2019. Dimitrova, Bistra. "Relationships Between Education and Innovations in the Recreational Industry in Bulgaria." Trakia Journal of Sciences, vol. 18, no. 2, 2020, pp. 143-149. Donev, Jordan, et al. "Comparative Study of Measuring Physical Activity Among Sport Students." International scientific congress ‘Applied sports sciences. Balkan scientific congress of physical education, sports and health’, Sofia, 2019, pp. 369-374. Global Wellness Institute. Economic Report. Miami, 2014, pp. 27-28. Ignatova, Darinka, and Alexandar Iliev. "Motor Qualities and Their Influence on Children’s Development." International Scientific Journal: Smart Innovations in Recreation, Wellness Industry and Niche Tourism, vol. 2, no. 1-2, 2020, pp. 16-44. Ivanova, Vessela. "Influence of Gymnastic Exercises in the Water Environment." International Scientific Journal: Smart Innovations in Recreational, Wellness Industry and Niche Tourism, vol. 1, no. 1, 2019, pp. 53-56. Konchev, Mihail. "Big Data, Neural Network and Predictive Analytics: Application in the Field of Sport." International scientific congress ‘Applied Sports Sciences’ and Balkan scientific congress ‘Physical Education, Sports, Health’, Sofia, 2019, pp. 393-397. Polimenov, Mincho. "Transfer of Innovation in the Service Technology for Increasing the Restaurant Quality Product." International Scientific journal Smart Innovations in Recreational, Wellness Industry and Niche Tourism, vol. 1, no. 2, 2019, pp. 29-35. Trendafilov, Dimitar, and Bistra Dimitrova. "Aqua Spinning as Antistress Health Prevention." Sport Mont, vol. 11, no. 37-39, 2013, pp. 467-473.
Традиции и иновации в мануалните въздействия за рекреация и уелбийнг
Меденият масаж природен е метод на лечение, използван още в древността, при който си взаимодействат два лечебни подхода. Той се припокрива с познатите ни форми на различните мануални въздействия –масажът, плюс изключителните лечебни качества на пчелния мед, като се получава взаимно подсилване. Меденият масаж, прилаган и до днес, е подходящ за лечение и профилактика на множество болести и състояния. Такъв сериозен козметичен здравословен проблем днес се явява целулитът, който се среща изключително често при жените. Библиография: Горанова, Зоя, Гергина Маркова-Старейшинска, Лейла Крайджикова. Масаж. НСА, София, 2000. Краев, Тодор. Лечебен масаж и постизометрична релаксация. София, 2016. Лисовски, Петър. Прочистване и подмладяване. София, 2009. Младенов, Стоимир. Пчелните продукти – храна и лекарство. София, 1989. Топузов, Иван. Целулитът – характеристика и комплексно лечение. София, 2000. Филонов, Сергей. Лечение на организма със собствени сили. София, 2015. Филипов, Николай. Мед за здраве и красота. София, 1991. Харниш, Гюнтер. Лечебен масаж с пчелен мед. Аквариус, София, 2001. Avram, Mathew M. "Cellulite: A Review of its Physiology and Treatment." Journal of Cosmetic and Laser Therapy, vol. 6, no. 4, 2004, pp. 181-185, doi:10.1080/14764170410003057. Pinna, Kathryn. Nutrition and Diet Therapy. Wadsworth, 2007. Rossi, Anthony. "A Modern Approach to the Treatment of Cellulite." Dermatologic Clinics, vol. 32, no. 1, 2014, pp. 51-59. Rossi, Ana Beatris R. "Cellulite: A review." Journal of the European Academy of Dermatology and Venereology, vol. 14, no. 4, 2000, pp. 251-262.
Очакванията към специалистите по опазване са да имат готов и (по възможност) един категорично валиден истинен отговор за всяка ситуация. Оттук и неписаната увереност в „изпитаните” конвенционални консервационни подходи. Какво става обаче, когато те не са приложими? Чрез една история от кухнята на професионалния работен процес, статията изтласква границите на конвенционалното опазване към едно креативно опазване, вдъхновено от същността и предизвикателствата на праисторическа Селищна могила „Юнаците”. Разискват се едни по-различни представи за автентичност и промяна, за обратимост и загуба, за прагматизъм и смисъл, дори за предизвикване на гравитацията. Очертана е значимостта на креативността в сферата на опазването. Всичко това в името на едно мотивирано равновесие между допустима намеса, защита, представяне, възприятия и (все пак) физическа реализуемост. Библиография: Primary sources: Aslan, Zaki. "Protective Structures for the Conservation and Presentation of Archaeological Sites." Journal of Conservation and Museum Studies, 3, 1997, pp. 16–20. Aslan, Zaki, Sarah Court, Jeanne Marie Teutonico, and Jane Thompson. Protective Shelters for Archaeological Sites: proceedings of a symposium (Herculaneum, Italy, 23–27 September 2013). The British School at Rome, 2018. Caple, Chis. Conservation Skills: Judgement, Method, and Decision Making. Routledge, 2000. Cosgrove, Denis. "Should We Take It All So Seriously? Culture, Conservation and Meaning in the Contemporary World." Durability and Change. The Science, Responsibility and Cost of Sustaining Cultural Heritage, edited by W. E. Krumbein, P. Brimblecombe, D. E. Cosgrove, and S. Staniforth, John Wiley, 1994, pp. 259-266. Lowenthal, David. Possessed by the Past. The Heritage Crusade and the Spoils of History. The Free Press, 1996. The Nara Document on Authenticity, ICOMOS.. 1994, www.icomos.org/charters/nara-e.pdf. Oddy, Andrew and Sara Carroll, editors. Reversibility – Does It Exist? British Museum, Occasional paper, Number 135, 1999. Stovel, Herb. "Origins and Influence of the Nara Document on Authenticity." APT Bulletin, vol. 39, no. 2/3, 2008, pp. 9-17. Viñas, Salvador Muños. Contemporary Theory of Conservation. Elsevier Ltd., 2005. Viñas, Salvador Muños. On the Ethics of Cultural Heritage Conservation. Archetype Publications, 2020. Secondary sources: Бояджиев, Явор, Бояджиев Камен. "Селищна могила Юнаците". Регионален исторически музей – Пазарджик, 2019. Катинчаров Р.В., Мерперт Н.Я., Титов В.С., Мацанова В.Х., Абилова Д.И. "Селищна могила при село Юнаците (Пазарджишко), Том I ШШ, История на проучванията, Обща стратиграфия, Пласт А". Агато, София, 1995. Boyadzhiev, Yavor, Kamen Boyadzhiev, Lennart Brandtstätter, and Raiko Krauß. "Chronological Modelling of the Chalcolithic Settlement Layers at Tell Yunatsite, Southern Bulgaria." Documenta Praehistorica, vol. 48, 2021, pp. 2–25. Terzijska-Ignatova, Stoilka. "Late Chalcolithic Zoomorphs from Tell Yunatsite." Prehistoric Trace, edited by Vassil Nikolov, Krum Băčvarov, and Peter Kalchev, Stara Zagora, 2004, pp. 383–390.
Изменящи се наследства. Градската топонимия балканските столици през 90-те години на XX в. между промяната приемствеността
Статията прави паралел между имената на столичните улиците и съответните промени при градската топонимия в контекста на значимите политически промени в Югоизточна Европа в периода непосредствено след падането на Берлинската стена през 1989 г. Изложението се фокусира върху имената на улиците в три от столиците на региона, а именно София, Белград и Букурещ. Сравнението има за цел да анализира динамиката в отношението към историческите фигури и събития и съответно дава отговори доколко се променят разбиранията кои са наследствата, достойни за възпоменание в трите различни контекста. Библиография: ЦДА, ДА-София, ф. 65, оп. 15, а.е. 469, 67-88, 105-106. ЦДА, ДА-София, ф. 65, оп. 15, а.е. 469, 99-101. ЦДА, ДА-София, ф. 65, оп. 15, а.е. 472. ЦДА, ДА-София, ф. 65, оп. 15, а.е. 477. ЦДА, ДА-София, ф. 65, оп. 15, а.е. 478. ЦДА, ДА-София, ф. 65, оп. 15, а.е. 625, 13-17. ЦДА, ДА-София, ф. 65, оп. 15, а.е. 626. ЦДА, ДА-София, ф. 65, оп. 15, а.е. 628, 147-148. Light, Duncan (2004). Street Names in Bucharest, 1990–1997: Exploring the Modern Historical Geographies of Post-socialist Change. - Journal of Historical Geography, No. 30, 154-172. Light, Duncan, Young, Craig (2014). Habit, Memory, and the Persistence of Socialist-Era Street Names in Postsocialist Bucharest, Romania. - Annals of the Association of American Geographers, No.3, 668-685. Radović, Srđan (2008). From Center to Periphery and Vice Versa: The Politics of Toponyms in the Transitional Capital. - Гласник Етнографског института САНУ, No. 2, 53-74.
Културното наследство като ресурс за местно развитие
Статията има за цел да разкрие социалноикономическите ползи от един подход за създаване и социализиране на историческия комплекс Цари Мали град в село Белчин. Данните са получени от интервюта и количествен въпросник сред местния бизнес и посетители на комплекса. Резултатите потвърждават търсените икономически и социални ползи от избрания подход към наследството с оглед на местното развитие. Ограниченията на изследването се отнасят до малкия брой интервюирани бизнеси и посетители. Независимо от това, статията допринася за по-доброто разбиране на това как едно културно наследство, което не е от световно или национално значение, може да се превърне в ресурс за местното развитие. Библиография: Alivizatou 2012: Alivizatou, Marilena. Debating Heritage Authenticity: Kastom and Development at the Vanuatu Cultural Centre. International Journal of Heritage Studies, Vol. 18, No. 2, 24-143. Ashworth 2011: Ashworth, Gregory. Preservation, Conservation and Heritage: Approaches to the Past in the Present through the Built Environment. Asian Anthropology, Vol. 10, Issue 1, 1-18. Ashworth 2008: Ashworth, Gregory. How do Tourists Consume Heritage Places? In: Cultural Heritage and Tourism. Potential, Impact, Partnership and Governance. A book on cultural heritage and tourism to inspire policy makers and practitioners at all levels, ed. by Lehtimäki, M., Proceedings of the III Baltic Sea Region Cultural Heritage Forum, Vilnius, 25-27 September 2007. Vilnius, 52-58. Baarveld et al. 2013: Baarveld, Marlijn, Smit, Marnix and Dewulf, Geert. Planning and Commitment in Cultural Heritage Projects. Journal of Cultural Heritage Management and Sustainable Development, Vol. 3, №. 2, 163-174. Cartmell et al. 2019: Cartmell, Lynn, Herndon, Tonia, Moffatt, Thomas and Lampe, Katy Mike Smaistrla. The Heritage Leadership Process: Exploring Meaning Making and Social Emotional Competencies in Heritage Interpretation and Education for Sustainability. Dissertations, 879, available at: https://irl.umsl.edu/ dissertation/879 (accessed 10 December 2020). De la Torre 2013: De la Torre, Marta. Values and Heritage Conservation. Heritage & Society, Vol. 60, No. 2, 155-166. Dümcke and Gnedovsky 2013: Dümcke, Cornelia and Gnedovsky, Mikhail. The Social and Economic Value of Cultural Heritage: literature review. EENC Paper, available at: https://www.interarts.net/descargas/interarts_2557.pdf (accessed 12 December 2020). Lazrak et al. 2014: Lazrak, Faroek, Nijkamp, Peter, Rietveld, Piet and Rouwendal, Jan. The Market Value of Cultural Heritage in Urban Areas: An Application of Spatial Hedonic Pricing. Journal of Geographical Systems, Vol. 16, 89-114. Lwoga 2018: Lwoga, Noel Biseko. Dilemma of Local Socio-economic Perspectives in Management of Historic Ruins in Kilwa Kisiwani World Heritage Site, Tanzania. International Journal of Heritage Studies, Vol. 24, № 10, 1019-1037. Mason 2008: Mason, Randll. Be Interested and Beware: Joining Economic Valuation and Heritage Conservation. International Journal of Heritage Studies, Vol. 14, Issue 4, 303-318. Nypan 2008: Nypan, Terje. The Economics of Built Heritage. In: Cultural Heritage and Tourism. Potential, Impact, Partnership and Governance. A book on cultural heritage and tourism to inspire policy makers and practitioners at all levels, ed. by M. Lehtimäki. Proceedings of the III Baltic Sea Region Cultural Heritage Forum, Vilnius, 25-27 September 2007. Vilnius, 59-61. Snowball 2008: Snowball, Jeanette D. Measuring the Value of Culture. Springer-Verlag Berlin Heidelberg, doi:10.1007/978-3-540-74360-6. Tamma 2010: Tamma, Michele. Prodotti culturali e territori: l’immateriale che ‘vive’ nella materialità. Cultura, arte e management: frontiere e connessioni. Atti del Convegno annuale di Sinergie, Università degli Studi di Trento, Sinergie, № 82, 27-46. UNWTO 2018: UNWTO. European Union Tourism Trends, available at: https://www.e-unwto.org/doi/pdf/10. 18111/9789284419470 (accessed 18 December 22020). Vakhitova 2015: Vakhitova, Tatiana Vadimovna. Rethinking Conservation: Managing Cultural Heritage as an Inhabited Cultural Landscape. Built Environment Project and Asset Management, Vol. 5, Issue 2, 217-228. Valchev 2018: Valchev, Georgi. Heritage ‘Renovation’ or Who and What Makes us Heirs. Seminar BG, special issue, available at: https://www.seminar-bg.eu/spisanie-seminar-bg/special-issue-4/item/540-heritage-%E2%80%9Crenovation%E2%80%9D-or-who-and-what-makes-us-heirs.html, (accessed 12 December 2020).
Професионалните сдружения на балканските лесовъди до Първата световна война
Процесът на професионализация на лесовъдството на Балканите до 1914 г. протича, макар и със закъснение, по примера на Запада. След създаването на горски служби и специализирани образователни институции в региона се появява и третият основен компонент от него – професионалните сдружения. В течение на втората половина на XIX век постепенно в балканските страни се оформят сравнително многобройни групи от лесовъди, които осъзнават нуждата от създаване на собствени организации с цел защита на правата им и издигане престижа на появяващата се професия в обществото. Успехите и неуспехите при създаването на професионални организации на балканските лесовъди показват състоянието и зрелостта на техните общности, които през разглеждания период са в начален етап на своето формиране. Библиография: Костов, Александър. Горското дело България (1879-1914): институционално изграждане набиране на кадри. In: Историкът – изследовател популяризатор. Сборник чест на 70-годишнината на академик Георги Марков. Sofia, 102-116. Костов, Александър. Началото на модерното горско дело на Балканите: горски служби лесовъдно образование. – Списание на БАН, No. 2, 30-38. Đirković, Miloš. (1926). Šumarstvo i šumarske prilike u Srbiji. In: Pola stoljeća šumarstva 1876-1926. Spomenica Jugoslovenskog šumarskog udruženja o slavi njegove pedesetogodišnjice (ed. Aleksandar Ugrenović). Zagreb, 153-164. Dojković, Viljem. (1926). Hrvatsko šumarsko društvo (1871-1921). In: Pola stoljeća šumarstva 1876-1926. Spomenica Jugoslovenskog šumarskog udruženja o slavi njegove pedesetogodišnjice (eds. Aleksandar Ugrenović). Zagreb, 23-36. Dursun, Selçuk. (2007). Forest and the State: History of forestry and forest administration in the Ottoman Empire. Ph.D Dissertation, Institute of Social Sciences, Sabanci University. Istanbul. Giurescu, Constantin. (1980). A History of Romanian Forest. Bucharest. Grίspos, Pάnos. (1973). Δασική ιστορία της νεωτέρας Ελλάδος, Athens. Ivănescu, Dimitru. (1972). Din istoria silviculturii româneşti. Bucharest. Kostov, Alexandre. (2018). Professional Associations of Balkan Engineers until the First World War. – Papers of BAS Humanities and Social Sciences, No. 5(2), 155-169. Özdönmez, Metin, Abdi Ekizoðlu. (1993). Tanzimat ve Meşrutiyet Dönemleri ormancýlýðýnda katkýlarý olan yabancý uzmanlar. – Journal of the Faculty of Forestry Istanbul University, No. 43(3-4), 57-68. Panagouli, Eleni. (2016). La rencontre de la ville et de la forêt. L’action publique et les territoires de la nature en Grèce. PhD Dissertation, L’École des hautes études en sciences sociales. Paris.
Традиционните женски дейности като културно наследство
Статията посветена на традиционните женски дейности предене, тъкане и везане. Техните основни характеристики и важността им във времената, когато благодарение на владеенето им жената е осигурявала нужните за облеклото и дома тъкани, се разглеждат като основание за припознаването им като културно наследство днес. Проследява се различното им остойностяване през годините. Отбелязва се валоризирането на артефактите като движимо културно наследство и на уменията като нематериално културно наследство. Внимание се отделя и на културните политики за тяхното опазване, както и на различните актьори и институции, ангажирани с тяхното прилагане. Библиография: Дечев, Стефан, Николай Вуков. От калпака до цървулите: как се създава българската национална носия. In: търсене на българското: мрежи на национална интимност (XIX–XXI век). София, 159-254. Иванова, Миглена. Орнаментиката „огледалото“ на идеите и практиките за експониране на Първото пловдивско изложение. – Български фолклор, No. 4, 26-43. Маркова, Мира. Панславизмът, Първата руска етнографска изложба и мястото на българите в нея. – Анамнеза, No 1-2, 78-99. Мишкова, Иглика. Народният етнографски музей – мисия, експозиция и публика (От обособяването като самостоятелен музей до края на Втората световна война). In: Изследвания на културната памет, културното наследство и идентичности. София, 235-268. Недков, Симеон. Музеи и музеология. София. Ненова, Стела. Общности и читалищна институция в съхранението на нематериалното културно наследство – нормативни документи и практики. – Български фолклор, No. 1, 32-49. Ненова, Стела. Опазването на културното наследство в читалищата през ХХ и ХХІ в. – законодателни документи и практики. In: Опазване на културното наследство – анализи, документи, практики. Сборник материали от научна конференция „Опазване на културното наследство – анализи, документи, практики“. София, 203-224. Сантова, Мила. Препоръка за опазване на фолклора. – Български фолклор, No. 3, 110-114. Сантова, Мила. Да уловиш неуловимото. Нематериално културно наследство. София. Станоева, Ива. За обучението в женски дейности в традиционната култура и в съвременността. – Български фолклор, No. 1, 43-52. Станоева, Ива. Предачка. In: Митология на човешкото тяло. Антропологичен речник. София, 380-392. Станоева, Ива. Тъкачка. In: Митология на човешкото тяло. Антропологичен речник. София, 401-413. Станоева, Ива. Везбарка. In: Митология на човешкото тяло. Антропологичен речник. София, 335-344. Станоева, Ива. Читалищата и нематериалното културно наследство – откриване на нови полета. In: Нематериално културно наследство. Актуални проблеми. София, 153-165. Тодоров, Делчо. Българската етнография през Възраждането. София.
Културното наследство – въпрос на обучение
Авторката обсъжда усилията по възраждане и съхраняване на традициите от миналото в съвременния свят. Онова, което се означава като културно наследство обаче, не е точно самото наследство, а изобретена традиция, която е преобразувана и преосмислена, за да съответства на настоящето и на поставяните от него проблеми. Очертана е решаващата роля на изследователите за определяне и съхраняване на културното наследство, както и за неговото анализиране и предаване на следващите поколения чрез създаването на институционални политики и образователни програми. Библиография: Ангелов 1988: Ангелов, Ангел Валентинов. Размишления върху традицията. – Литературна мисъл, №. 10, 71-79. Също в: https://www.academia.edu/25882917/Размишление_върху_традицията (последно посетен 06.04.2021) Георгиева 2020: Георгиева, Албена. Опазването на традициите – значим акцент в глобалния свят. – В: Нина Дебрюне, Джени Маджаров (ред.). Нематериалното културно наследство – самобитност, приемственост, опорочаване. София: Академично издателство „За буквите – О писменех“, 10-22. Георгиева, Ангелов 1987: Георгиева, Албена, Ангелов, Ангел. За необходимостта от теория. – Български фолклор, № 3, 39-48. Закон 2009: Закон за културното наследство: https://www.academia.edu/29734440/ЗАКОН_ЗА_КУЛТУРНОТО_НАСЛЕДСТВО (на български, последно посетен 06.07.2021). http://mc.government.bg/page.php?p=289&s=0&sp=0&t=0&z=0 (на английски, последно посетен 06.07.2021) Налбандян-Хачерян 2019: Налбандян-Хачерян, Силва. Нематериалното културно наследство – политики и практики за неговото опазване. София: Академично издателство „Проф. Марин Дринов“. Georgieva 2017: Georgieva, Albena. Safeguarding the Intangible Cultural Heritage in Bulgaria. – In: Intangible Cultural Heritage: Safeguarding Experiences in Central and Eastern European Countries and China. The 10th Anniversary of the Entry into Force of the 2003 Convention through the Prism of Sustainable Development, ed. by Hanna Shreiber. Warszawa: National Heritage Board of Poland, 2017, 238-253. Convention 2003: Convention for the Safeguarding of the Intangible Cultural Heritage: https://ich.unesco.org/en/convention (in English, last visited 03.07.2021); http://www.unesco-centerbg.org/wp-new/wp-content/uploads/2016/01/Convention-2003-BG.pdf (In Bulgarian, last visited 09.04.2021). Hobsbawm 1983: Hobsbawm, Eric. Introduction: Inventing Traditions. – In: The Invention of Tradition, Eric Hobsbawm and Terence Ranger (eds.). Cambridge University Press, 1-14.
Недеструктивни анализи на цветовата палитра, позлатата лаковото покритие на икона
ЦАЛКР беше изследвана икона с портативен рентгенофлуоресцентен спектрометър, микро-рентгенофлуоресцентен спектрометър, инфрачервен спектрометър, раманов спектрометър на Bruker. Беше установено, че златото в позлатата е с чистота от 19 до 21 К. Вероятно е подложен микстион /кехлибар, мастикс др./, както и цинобър, миниум или оловен жълт хромат. Предполагаме, че грундът е гипс или креда в комбинация пигмент – оловна бяла, възможно и цинкова, а лаковото покритие – растително масло с дамара. Черният пигмент вероятно е въглен, синият – индиго, червеният – цинобър и миниум с оловна бяла или жълт оловен хромат, реалгар. Зеленият пигмент се основава на медта, а заради арсена и титана подходящи възможности са медният арсенит или оливин, както и титанова жълта. В телесния цвят са измерени най-много олово и арсен, има и хром, което предполага оловна бяла, но и жълт оловен хромат, и орпимент. Библиография: Abdel-Ghani, M. (2015). Dating a Coptic Icon of Anonymus Painter by Spectroscopic Study of Pigment palette. – Mediterranean Archaeology and Archaeometry, Vol. 15, No 1, 23-37. Coccato, Alessia, Moens, Luc, Vandenabeele, Peter. (2017). On the Stability of Mediaeval Inorganic Pigments: a Literature Review of the Effect of Climate, Material Selection, Biological Activity, Analysis and Conservation Treatments. – Heritage Science, volume 5, 12. Konstantas, Alexander, Karapanagiotis, Ioannis, Boyatzis, Stamatis C. (2021). Identification of Colourants and Varnishes in a 14th Century Decorated Wood-Carved Door of the Dionysiou Monastery in Mount Athos. – Coatings 2021, 11, 1087, 1-12. Mafredas, Thomas. (2017). The Colour Palette in the Byzantine Icons. (LAB COURSE A4). Kalamata. Достъпно на: https://www.academia.edu/31740791/ (достъп: 01.06.22). Medhat, Abdallah, Ali, Mona, Abdel-Ghani, Mona. (2015). Analytical Investigation on a Coptic Wooden Icon from the 18th Century Using SEM-EDX Microscopy and FTIR Spectroscopy. – Mediterranean Archaeology and Archaeometry, 15, 1, 151-161. Mekaj, Eglantina, Civici, Nikolla. (2019). Investigation of the Pigments Used in two 16th Century Icons Attributed to Onufri: Non-destructive Analysis by a Portable XRF Spectrometer. – Buletini i shkencave natyrore (University of Tirana) 28, 218-231. Prati, Silvia, Volpi, Francesca, Fontana, Raffaella, Galletti, Paola, Giorgini, Loris, Mazzeo, Rocco, Mazzocchetti, Laura, Samorì, Chiara, Sciutto, Giorgia, Tagliavini, Emilio. (2018). Sustainability in Art Conservation: A Novel Bio-based Organogel for the Cleaning of Water Sensitive Works of Art. – Pure and Applied Chemistry, 90(2), 239-251. Sandu, Irina, de Sa, Helena, Pereira, Manuel. (2011). Ancient ‘Gilded’ Art Objects from European Cultural Heritage: A Review on Different Scales of Characterization.– Surface and Interface Analysis. Tauson, Vladimir R, Goettlinger, Joerg, Sapoznikov, Anatoly N., Mangold, Stefan, Lustenberg, Esfir E. (2012). Sulphur Speciation in Lazurite-type Minerals (Na,Ca) 8Al 6Si 6O 24 2 and TheirAnnealing Products: A Comparative XPS and XAS Study. – European Journal of Mineralogy, 24/1, 133-152.
Бенчмаркинг на уелнес култура в българското начално училище
Това изследване има за цел да установи и оцени съществуването на Wellness в началния етап на основната образователна степен, в рамките на училищното физическо възпитание. Методи: Извършен е бенчмаркинг на показателите, който позволява хармонизиране и индивидуализиране на разликите в двигателния потенциал между събраните данни от началото и края. Установено е присъствието на Wellness култура в българското основно училище. Резултати: показателите, носещи информация за изследваната двигателна активност от експеримента, са открити следните резултати: и в двата теста 1 и 2 коефициентът на асиметрия е с отрицателен знак, средната аритметична е по-малка от модата и медианата. Дискусия: коефициентът на корелация на Спиърман (0,992) е много висок и гарантира взаимозависимостта. Заключение: изследването показва по-високи оценки в тест 2, в края на изследвания период. Библиография: Веселинов 2021: Веселинов, Димитър. Диалогът в образованието, Десети международен есенен научно-образователен форум, Диалогът в образованието – съвременност и перспективи, 11-16. Димитрова и кол. 2018: Димитрова Бистра, Минчо Поломенов, Весела Тренева, Ирина Нешева, Весела Иванова, Димитър Трендафилов. Социална значимост на уелнес (wellness) културата: сравнителен анализ по данни от научни изследвания на Галъп интернешънъл (Gallup International). Монография. Изд. Авангард, София първо издание, 78-92. Димитрова и кол. 2021: Димитрова, Бистра, Николай Изов, Величка Александрова, Румен Йосифов, Даринка Игнатова, Димитър Трендафилов, Васил Петров, Гергана Василева. Smart когнитивен инструментариум. Външна оценка на професионални компетенции за кадри в Нишов туризъм. НСА Прес: София, 47-72. Костов 2013: Костов, Кирил. Научното изследване във физическото възпитание, спорта и кинезитерапията (теоретико-приложни аспекти), Благоевград, 27-36. Костов и кол. 2005: Костов, Кирил, Стоян, Иванов, Веселин Маргаритов, Боянка Боева. Книга за учителя по физическо възпитание и спорт, изд. Просвета, София. Момчилова 2011: Момчилова Антоанета. Интерактивни методи на общуване в обучението по физическо възпитание и спорт – фактор за двигателното развитие на подрастващите. Научни трудове на Русенския университет, том 50, серия 8.2., 23-29. Николов 2011: Николов, Георги. Статистика. ВУЗФ, София, 23-30. Попов 2003: Попов, Никола. Личности. Мотивация. Спорт НСА-ПРЕС, том 1, София. Dimitrova 2020: Dimitrova, Bistra. Relationships Between Education and Innovations in the Recreational Industry in Bulgaria. Trakia Journal of Sciences, 18 (2), 143-149. Dimitrova 2019: Dimitrova, Bistra. Quality Assessment about Standards for Wellness Services and Certified Skills of Specialized Staff. Trakia Journal of Sciences, 17 (2), 143-149. Donev et al. 2019: Donev Jordan, Stoyan Andonov, Stefka Djobova, Jordan Jordanov Donev, Oleg Hristov, Ivelina Kirilova, Stoyan Bahchevanski, Rumen Iossifov, Velichka Aleksandrova, Bogomil Angelov, Nataliq Stoyanova. Comparative study of measuring physical activity among sport students. Original scientific paper. Conference: International scientific congress ‘Applied sports sciences. Balkan scientific congress of physical education, sports and health’, 15 – 16 November 2019, Sofia, Bulgaria. Proceeding book, 369-374. Ignatova, Iliev 2020: Ignatova, Darinka & Alexandar Iliev. Motor Qualities and Their Influence on the Children’s Development. International Scientific Journal: Smart Innovations in Recreational, Wellness Industry and Niche Tourism, 2, (1-2), 16-44. Ivanova 2019: Ivanova Vessela. Influence of Gymnastic Exercises in the Water Environment. International Scientific Journal: Smart Innovations in Recreational, Wellness Industry and Niche Tourism, 1 (1), 53-56. Konchev 2019: Konchev Mihail. Big Data, Neural Network and Predictive Analytics: Application in the Field of Sport. International Scientific Congress ‘Applied Sports Sciences’ and Balkan scientific congress ‘Physical Education, Sports, Health’ in Sofia, Bulgaria, 2019, 393-397. Nesheva 2019: Nesheva Irina. Study of Results Between Initial and Final Specific Tests in Women with Normal Pregnancy. Trakia Journal of Sciences. No 17 (2), 135-142. Nesheva 2020: Nesheva Irina. InformationSystem for Inclusion of Women with Normal Pregnancy in Gymnastics Program. ‘Smart Innovations on the Recreative & Wellness Industries and Niche tourism’, Sofia, No 2 (1), 33-39. Trendafilov, Dimitrova 2013: Trendafilov, Dimitar, Bistra Dimitrova. Aqua Spinning as Anti stress Health Prevention. Sport Mont, Vol. XI (37-38-39), 467-473.
Уелнес иновации и добри ароматерапевтични практики в България
Статията насочва вниманието към осмисляне на наследството в областта на ароматерапевтичните практики в различни направления като наличие на диворастящи по нашите земи лечебни, маслодайни растения; емпирично познание и културата на нелитературното общество; народна медицина; производство на етерични масла, българската наука и перспективите за развитието на уелнес образованието. Посочени са някои методи за приложение и особености на етеричните масла. Направен е анализ на дигиталното представяне на ароматерапевтични практики в сертифицирани СПА и уелнес центрове. Библиография: Атанасова-Спасова 1962: Атанасова-Спасова, М. Етерични масла. София. Гърнев 2020: Гърнев, Николай. Книга на фамилния бизнес в България. София. Денкова, Денков 1999: Денкова, Румяна, Денков, Веселин. Наръчник по аромототерапия. София. Димитрова и кол. 2021: Димитрова, Бистра, Николай Изов, Величка Александрова, Румен Йосифов, Даринка Игнатова, Димитър Трендафилов, Васил Петров, Гергана Василева. Smart когнитивен инструментариум. Външна оценка на професионални компетенции за кадри в Нишов туризъм. София. Иванов 2018: Иванов, Иван. Лечебните свойства на растенията. София. Петровски, Стоянов 2005: Петровски, Светослав, Стоянов, Ставри. Етерични масла и приложението им в медицината и промишлеността. София. Проданова-Стефанова 2021: Проданова-Стефанова, Ваня. Изследвания върху свойствата на българските етерични масла. Ямбол. Стоянова, Георгиев, Атанасова 2007: Стоянова, Албена, Георгиев, Атанасова, Теодора, Ръководство за лабораторни упражнения по Технология на етеричните масла, Пловдив. Фол 2009: Фол, Александър. Тракийската култура. Казано и премълчано. София. Чернева-Георгиева 2017: Чернева-Георгиева, Джени Биоразнообразие и приложение на лекарствените растения от Северно-Черноморските влажни зони в етноботаниката. Варна. Шнитер 2001: Шнитер, Мария. Молитва и магия. София. Dimitrova, Nesheva 2021: Dimitrova, Bistra, Nesheva, Irina. Research to Improve Health Care for Women with Normal Pregnancy Applying Recreational Wellness Activity. Trakia Journal of Sciences. Supplement, Vol. 19, 684-690. Donev et al. 2019: Donev Jordan, Stoyan Andonov, Stefka Djobova, Jordan Jordanov Donev, Oleg Hristov, Ivelina Kirilova, Stoyan Bahchevanski, Rumen Iossifov, Velichka Aleksandrova, Bogomil Angelov, Natali, Stoyanova. Comparative Study of Measuring Physical Activity among Sport Students. Proceeding book, 369-374.
Мажоретните спортове – инструмент за постигане на уелнес (Wellness) култура в българското училище
Изследването има за цел да представи на вниманието на учениците и, разкрие същността на мажоретните спортове, като практики от извънкласна дейност в българските училища. Методика: Осъществен е систематичен преглед на използването на инструментариум, свързан с мажоретните спортове и изследване динамиката на спортни резултати от спортни клубове по мажоретни дисциплини. Резултати: систематизирана е класификационна структура на мажоретните спортове. Анализирана е динамиката на българския спортен резултат по дисциплини. Дискусия: училищното обучение е свързано с интензивност на учебните програми, което предполага съхраняване и поддържане на висока работоспособност и мотивация на учениците за участие в разнообразни спортни формати. Заключение: установените тенденции относно мажоретните спортове в България корелират с устойчивост на двигателната и социална активност. Библиография: Димитрова и кол. 2018: Димитрова Бистра, Минчо Поломенов, Весела Тренева, Ирина Нешева, Весела Иванова, Димитър Трендафилов. Социална значимост на уелнес (wellness) културата: сравнителен анализ по данни от научни изследвания на Галъп интернешънъл. Монография. Изд. Авангард, София: 89-104. Димитрова и кол. 2020: Димитрова Бистра, Пенчо Гешев, Весела Тренева, Весела Иванова, Васил Петров. Динамика на индексите за уелбийнг и щастие: сравнителен анализ по световна база данни, съобразно статистически данни от доклади на ООН. Монография. Изд. Авангард, София. Димитрова и кол. 2021: Димитрова, Бистра, Николай Изов, Величка Александрова, Румен Йосифов, Даринка Игнатова, Димитър Трендафилов, Васил Петров, Гергана Василева. Smart когнитивен инструментариум. Външна оценка на професионални компетенции за кадри в Нишов туризъм. НСА Прес, София, 58-60. Минковска 2021: Минковска, Гергана. Възпитателни аспекти на груповите музикално-двигателни дейности при 6 – 7 годишни деца. Нешева 2010: Петкова-Нешева, Ирина. Baton Twirling и мажоретки. Сборник V международен научен конгрес SSA, Олимпийски спорт, спорт за всички. I част, НСА, Изд. Тип-топ прес, София, 381-384. Chalakov 2020: Chalakov, Milen. Optimizing the Control of Technical Performance of Forehand Stroke Among 12-years-old Tennis Players Using Martin’s Sigma Method. Trakia Journal of Sciences, No 18 (1), 682-688. Dimitrova 2017: Dimitrova, Bistra. Recreative Industry, Innovations and the Bulgarian Educational Model for Specialised staff. Conference: International Scientific Congress ‘Applied Sports Sciences’. Sofia, 406-410. Donev et al. 2019: Donev Jordan, Stoyan Andonov, Stefka Djobova, Jordan Jordanov Donev, Oleg Hristov, Ivelina Kirilova, Stoyan Bahchevanski, Rumen Iossifov, Velichka Aleksandrova, Bogomil Angelov, Nataliq Stoyanova. Comparative Study of Measuring Physical Activity Among Sport Students. International Scientific Congress ‘Applied Sports Sciences’. 15 – 16 November 2019, Sofia, 369-374. Konchev 2019: Konchev Mihail. Big Data, Neural Network and Predictive Analytics: Application in the Field of Sport. International Scientific Congress ‘Applied Sports Sciences’ and Balkan scientific congress ‘Physical Education, Sports, Health’ in Sofia, Bulgaria, 2019, 393-397. Trendafilov, Dimitrova 2013: Trendafilov, Dimitar, Bistra Dimitrova. Aqua Spinning as Antistress Health Prevention. Sport Mont, No XI (37-38-39), 467-473.
Уелнес аква програми чрез адаптирана физическа активност и спорт при деца със специфични нужди
По данни на СЗО около 10 % от децата и младежите на Земята, което прави 200 милиона, имат интелектуално, физическо или сензорно увреждане. В Европейския съюз един на всеки шест души е с различно по вид увреждане, което прави около 80 милиона души, които често нямат възможност да участват пълноценно в обществения и икономическия живот. В днешно време адаптираните двигателни дейности са реален и същевременно решаващ фактор за бъдещото развитие и реализация на децата със специфични нужди. Постоянно се увеличава броят на публикациите, които потвърждават, че дори деца с различна степен на увреждане показват добър прогрес, ако своевременно се включат в аква дейности. Адаптираната двигателна активност във водна среда може да бъде част от общия корекционен, компесаторен и рехабилитационен процес при деца с такива проблеми. Това е един от най-ефективните социални механизми за подобряване качеството на живот, функционалното развитие и психо-емоционалното състояние на децата със специфични нужди. Съвременните тенденции налагат включването на адаптираната двигателна активност в комплексната рехабилитация и реадаптация на деца с различни ограничения и увреждания като оздравително, лечебно, профилактично и спортно-анимационно средство в Уелнес индустрията. Приложените иновативни и рекреативни програми подобряват емоционалната динамика и психо-функционална устойчивост при децата с физически, интелектуални и сензорни затруднения. В основата на уелнес програмите във водна среда е съвкупността и ефективното използване на теоретични и практически постижения на отделните науки и дялове на педагогиката, на адаптирания спорт в частност плуване, съобразно с особеностите на децата с различни увреждания, която при добра, разнообразна и системна работа може да доведе до постигане на полезен ефект върху равнището на здравословното състояние, двигателната дееспособност, трудоспособност и социализация при тези деца. Направен е първи опит за стандартизиране на спецификата, дозировката, интензивността и условията на средата при провеждането на заниманията. Библиография: Александрова 2021: Александрова, Величка. Адаптирано плуване за деца с увреждания. Монография. Александрова 2019: Александрова, Величка. Здравна превенция при деца със синдром на Аспергер чрез двигателна активност във водна среда. Международно научно списание ,,Смарт иновации, рекреативна индустрия, wellness култура, нишов туризъм“, електронно издание, бр. 2, 43-57. Александрова, Джобова, Кирилова, Христов 2017: Александрова, Величка, Стефка Джобова, Ивелина Кирилова, Олег Христов. Адаптирана физическа активност и спорт. Електронно помагало, НСА, София. Бахчевански 2019: Бахчевански, Стоян. Заниманията с ветроходство като средство за интеграция при деца с увреждания. Научно-приложна конференция ,,Физическа активност и здраве“, Сборник с доклади, 77-82, София. Булгакова 2008: Булгакова, Наташа. Оздоровительное, лечебное и адаптивное плавание. Учебное пособие для студентов высшее учебново заведений. Академия, Москва. Джобова 2019: Джобова, Стефка. Физическа активност и спортове в открита водна среда при хора с ментални увреждания. Сборник с доклади. Научно-приложна конференция ,,Физическа активност и здраве“, 89-97. Димитрова и кол. 2021: Димитрова, Бистра, Николай Изов, Величка Александрова, Румен Йосифов, Даринка Игнатова, Димитър Трендафилов, Васил Петров, Гергана Василева. Smart когнитивен инструментариум. Външна оценка на професионални компетенции за кадри в Нишов туризъм. София. Ивков 2013: Ивков, Божидар. Анализ на потребностите на хората с увреждания от социално включване чрез заетост. Проект ,,Равни възможности, реализация, развитие“, № BG 051Р0001-5.1.05-0008-С0001. София. Карова 2013: Карова, Росица. Баскетбол на инвалидни колички. Монография. София, Боулид-инс. Кирилова, Джобова, Андондов 2018: Кирилова, Ивелина, Стефка Джобова, Стоян Андонов. Занимания при деца със синдром на Даун във водна среда – специфични рискове. Спорт и сигурност, 47-51, София. Николова 2011: Николова, Мая Оздравително – рехабилитационно плуване. Монография, НСА-ПРЕС, София. Нешева 2019: Нешева, Ирина. Адаптирана двигателна методика със средствата на гимнастика при хора с увреден слух. Научно списание за Смарт иновации в Рекреативната (Wellness) индустрия и Нишов туризъм, 37-42, София. Попов, Изов, Андонов 2018: Попов, Иван, Николай Изов, Стоян Андонов. Плуване. Учебник за студенти от НСА ,,Васил Левски“. София. Туманова 2019: Туманова, Боряна. Плуването – система на здравословен начин на живот. Рекреативна & Wellness Индустрия и Нишов Туризъм, Електронно издание, бр. 1, 11-14, София. Donev et al. 2019: Donev Jordan, Stoyan Andonov, Stefka Djobova, Jordan Donev, Oleg Hristov, Ivelina Kirilova, Stoyan Bahchevanski, Rumen Iossifov, Velichka Aleksandrova, Bogomil Angelov, Natalia Stoyanova. Comparative Study of Measuring Physical Activity Among Sport Students. International Scientific Congress ‘Applied sports sciences. Balkan Scientific Congress of Physical Education, Sports and Health”, 15 – 16 November 2019, Sofia, Bulgaria. Proceedings book, 369-374. Ignatova, Iliev 2020: Ignatova, Darinka, Alexandar Iliev. Motor Qualities and Their Influence on Children’s Development. International Scientific Journal: Smart Innovations in Recreation, Wellness Industry and Niche Tourism, No 2 (1-2), 16-20. Ivanova 2019: Ivanova, Vesela. Influence of Gymnastic Exercises in the Water Environment. International Scientific Journal: Smart Innovations in Recreational, Wellness Industry and Niche Tourism. No 1 (1), 53-56. Nesheva 2019: Nesheva, Irina. Study of Results Between Initial and Final Specific Tests in Women with Normal Pregnancy. Trakia Journal of Sciences, No 17 (2), 135-142. Nesheva 2020: Nesheva, Irina. Information system for inclusion of women with normal pregnancy in gymnastics program. “Smart Innovations on the Recreative & Wellness Industries and Niche tourism”, Sofia, No 2 (1), 33-39. ISSN: 2603-4921. Интернет източници: http://www. halliwick.org http://www.jahara.com
Образователни практики за опазване и социализиране на културното наследство в читалищата – проблеми и перспективи
Статията извежда някои проблеми и перспективи при реализирането на образователни практики в областта на културното наследство (материално и нематериално) в читалищата. Развиваните в тях дейности, свързани с опазване, трансмисия, популяризиране, социализиране на традиционни знания и умения, както и поддържаните музейни колекции и архивни сбирки, са разгледани в контекста на действащото към момента читалищно законодателство и на прилаганите културни политики. Библиография: Закон 1996: Закон за народните читалища: https://www.lex.bg/laws/ldoc/2133897729 Закон 2009: Закон за националния архивен фонд: https://www.lex.bg/laws/ldoc/2135557636 Конвенция 2003: Конвенция за опазване на нематериалното културно наследство: https://ich.unesco.org/doc/src/00009-BG-PDF.pdf Наредба 2009: Наредба № 6 за формиране, управление и идентификация на музейните фондове: https://www.lex.bg/en/laws/ldoc/2135657162 Ненова 2019: Ненова, Стела. Общности и читалищна институция в съхраняването на нематериалното културно наследство - нормативни документи и практики. – Български фолклор, № 1, 32–49. Ненова 2016: Българските читалища и съхранението на фолклора. PhD Dissertation, IEFEM. София. Сантова 2014: Сантова, Мила. Да уловиш не уловимото. Нематериално културно наследство. София, АИ "Проф. Марин Дринов". Станоева 2021: Станоева, Ива. Читалищата и нематериалното културно наследство - откриване на нови полета. – В: Intangible Cultural Heritage, Current problems. М. Сантова, В. Ганева-Райчева и др. (eds.) 153– 165, София, АИ "Проф. Марин Дринов".
Без съмнение четвъртият век е времето, когато християнската църква започва да придобива облика, в който я познаваме и днес. Формират се догматичните, административните и структурните ѝ „канони“, като голямо влияние върху тези процеси има т.нар. ариански спор. Появило се в началото на IV в. учението на Арий се оказва удобен политически инструмент в ръцете на императорите и по-влиятелните епископи. Още през втората четвърт на IV в. Балканите се оформят като един от важните центрове на арианството, със значително влияние върху догматическите и политическите процеси в Църквата. Библиография: Извори: Авксентий Доросторский. „О вере, жизни и кончине Ульфилы“, (пер. и коммент.) Г. Е. Захарова), Вестник ПСТГУ. Серия II 4 (41) (2011), 105–116 Actes du concile d’Aquilée, R. Gryson (ed.) [Sources chrétiennes 267] (Paris, 1980), 330-383. Ambrose of Milan Sancti Ambrosi Opera Pars X, Epistulae et Acta Tom. III: Epistularum Liber Decimus, Epistulae extra Collectionem, Gesta Concili Aquileiensis, M. Zelzer (ed.) [Corpus Scriptorum Ecclesiasticorum Latinorum 82.3], (Vienna,1982) 126-140. Athanasius of Alexandria, Epistula ad Episcopos Aegypti et Libyae, K. Metzler (ed.) Athanasius: Werke I.1 (Berlin, 1996–2000), 39–64. Translated in A. Robertson (ed.) (1892) St. Athanasius: Select Works and Letters, Select Library of Nicene and Post-Nicene Fathers, Second Series, vol. 4, (Oxford), 222–235. De fide ad Gratianum Augustum, O. Faller (ed.) [Corpus Scriptorum Ecclesiasticorum Latinorum 78] (Wien 1962). Dissertatio Maximini contra Ambrosium – Kauffmann, F. (tr.), Aus der Schule de Wulfila, Texte und Untersuchungen zur altegermanidchen Religiousgeschichte. Texte 1 (Strasburg, 1899). Epistulae extra collectionem, M. Zelzer (ed.) [Corpus Scriptorum Ecclesiasticorum Latinorum 82.3] (Wien, 1982), 145-311. Gesta councilii Aquileiensis, M. Zelzer (ed.) [Corpus Scriptorum Ecclesiasticorum Latinorum 82.3], (Wien, 1982), 313-368. Gesta councilii Aquileiensis, ed. M. Zelzer [Corpus Scriptorum Ecclesiasticorum Latinorum 82.3] (Wien 1982), 313-368. Hilarius Pictaviensis, Collectionea antiariana Parisina, ed. A. Feder, Corpus Scriptorum Ecclesiasticorum Latinorum 65, Wien – Leipzig 1916. Philostorgius, Historia Ecclesiastica, J. Bidez (ed.) (1981) Philostorgius: Kirchengeschichte, GCS, 3rd edn, rev. by F. Winkelmann. P. R. Amidon (tr.) Philostorgius: Church History (Atlanta, Georgia, 2007) Rufinus, Historia Ecclesiastica (Books 10-11) E. Schwartz, T. Mommsen and F. Winkelmann (eds.) (1999), Eusebius Werke, Band 2: Die Kirchengeschichte, 2nd edn, GCS n.f. 6 (Berlin), 957-1040. The Church History of Rufinus of Aquileia, Books 10 and 11, P. R. Amidon (tr.) (Oxford, 1997) Scolies Ariennes sur le concile d’Aquilée, R. Gryson (ed.) [Sources chrétiennes 267] (Paris, 1980), 237–251. Sermo contra Auxentium de basilicis tradendis. (PL. 16. Col. 1049-1062) Sokrates Scholasticus, Historia ecclesiastica, Günther Christian Hansen (ed.), GCS N.F. 1 (Berlin, 1995). Sozomenos, Historia ecclesiastica, Joseph Bidez and Günther Christian Hansen (eds), GCS 50 (Berlin, 1960); Ernst Walford (tr.), The ecclesiastical history of Sozomen, comprising a history of the church form A.D. 324 to A.D. 440 (London, 1855). Theodoret, Historia ecclesiastica, Léon Parmentier and Günther Christian Hansen (eds), Theodoret Kirchengeschichte, GCS N. F. 5, (3rd edn, Berlin, 1998); Blomfield Jackson (tr.), ‘The Ecclesiastical history, dialogues, and letters of Theodoret’, in Henry Wace and Philip Schaff (eds), Theodoret, Jerome, Gennadius, Rufinus: Historical Writings, NPNF 3 (Oxford 1892, repr. 1995), 33-160. Литература: Герджикова 2020d: Герджикова, Златомира. Паладий от Рациария. Арианският глас от Балканите. В: Гласове и слике. Облици комуникациjе на Средновековном Балкану (IV–XVI век) Белград, 19-42. Barnes 1993: Barnes, Timothy. Athanasius and Constantius. Theology and Politics in the Constantinian Empire. London. Gerdzhikova 2020a: Gerdzhikova, Zlatomira. Ursacius, bishop of Singidunum, and Valens, bishop of Mursa https://labalkans.org/en/labedia/religion/christianity/ursacius-and-velens Gerdzhikova 2020b: Gerdzhikova, Zlatomira. Auxentius, bishop of Durostorum https://labalkans.org/en/labedia/religion/christianity/auxentius-of-durostorum Gerdzhikova 2020c: Gerdzhikova, Zlatomira. Maximinus, bishop of Durostorum https://labalkans.org/en/labedia/religion/christianity/maximinus-of-durostorum Hanson 1988: Hanson, R.P.C. The search for the Christian doctrine of God: the Arian controversy, 318-381 AD. Edinburgh. Kauffmann 1899: Kauffmann F. Aus der Schule de Wulfila. Strasburg. Kelly 1982: Kelly J.N.D. Early Christian Creeds. Routledge. Lenox-Conyngham 1982: Lenox-Conyngham, A. The Topography of the Basilica Conflict of A.D. 385/6 in Milan. – Zeitschrift für Alte Geschichte, No. 31.3, 353-363. Liebeschuetz 2005: Liebeschuetz John Hugo (ed.). Ambrose of Milan. Political Letters and Speеches. Liverpool, 201–254. McLynn 1994: McLynn, Neil. Ambrose of Milan: Church and Court in a Christian Capital. California. Teske 2009: Teske, Ronald. Augustine of Hippo: philosopher, exegete, and theologian. A second collection of Esseys. Marquette University Press. Williams 1995: Williams, Daniel. Ambrose of Milan and the End of the Arian-Nicene Conflicts. Oxford. Zeiller 1918: Zeiller Jacques. Les origines chrétiennes dans les provinces danubiennes de l’Empire romain. Paris.
Авксенций от Дуросторум и Максимин от Дуросторум